BULETINUL SOCIETĂŢI] DE SGIINŢE 405 



Ea se observă la Hârlăa, Delenî, Flămânda, Costesclf şi se caracte- 

 riseză prin : Mactra podolica var. ponderosa, Tapes gregaria şi 

 Trochtis podoHcits ; c) Divisiimea superioră este representată prin 

 calcarul grosiar orî oolitic de la Rapidea şi conţine : Mactra podo- 

 lica var. Fabreana, Cardium protractum şi Solen snbfragiUs. 



Formaţiunea saliferă este descrisă de Cobălcescu în basenul 

 NemţuluY şi a Topoliţeî, în colinele de la vest de BacăQ, în basenul 

 TrotuşuluT şi în Putna. El deosebesce în acesta formaţiune 3 divi- 

 siunî stratigrafice. 



Divisiunea inferioră este constituită la basă din un conglomerat 

 verc^iu şi deasupra din o succesiune de gresurî calcarose şi marne 

 albastriî. Ea se pote observa la satul Valea-secă (lângă Varatec) 

 unde se razimă discordant pe straturile menilitice, apoî în basenul 

 Putneî maî în sus de Vidra. Cobălcescu consideră tot de aceeaşY 

 verstă şi conglomeratul ce constitue culmea Pleşuluî de lângă Tîr- 

 gul-Nemţu. 



Divisiunea mijlocie sad seria de straturî cu gyps şi sare este con- 

 stituită din argile vinete şi gresurî cu straturî şi bancurî de gyps. 

 Ea coprinde zăcămintele de sare din judeţele Nemţu, (Oglinzi, Băl- 

 ţăteştî) şi Bacău. 



Divisiunea superioră este representată prin o serie f6rte puter- 

 nică de gresurî grosiere şi şistose de colore închisă, care conţine 

 mal tot-d'a-una infiltraţiunî şi straturî de gyps ca d. e. la Oneştî, 

 Tîrgu-Ocna şi Grozeştî. 



Cobălcescu arată apoî că atât la Tirgu-Ocna cât şi la Grozeştî 

 masele de sare se găsesc apr6pe de linia care desparte formaţiunea 

 saliferă de cea oligocenă. 



In privinţa formaţiuneî oligocene, Cobălcescu arată pentru 

 întâia 6ră partea însemnată ce acostă formaţiune o ia în constitu- 

 ţiiinca munţilor Moldoveî. Greşul fie Măgura şi straturile meni- 

 litice constituesc cea maT mare parte din zona externă a Flyşuluî 

 carpatic, înfăşurând ca o bandă partea de răsărit şi de sud a Car- 

 paţilor Moldoveî, de unde trece în Muntenia continuându-se până 

 în bas'.-nul lalomiţeî şi probabil că apare şi maî spre Vest In distric- 

 tul Nemţu aceste divisiunî constituesc t6t;i culmea Silileî, munţiî din 

 basenul superior al Cracăuluî şi Cu :jdiiluî, M-ţiî Pietricica şi Cer- 

 ne):jijra de lângă Piatra. De aicî să întind în basenul Tazlăuluî şi 



