406 BULETINUL SOCIETĂŢU DE SCIINŢE 



în basenul superior al Trotuşuluî, constituind M-ţiî Berzunţuluî şi 

 regiunea cuprinsă între Doftana mare şi Slănic precum şi partea 

 vestică a munţilor dintre Oituz şi Caşin. In judeţul Putna depositele 

 oligocene constituesc munţiî din basenul superior al Zabrăuţuluî, 

 de unde trece în parte mijlocie a basenuluT Rîmniculuî-Sărat şi apo''^ 

 în basenul Buzeuluî. 



Marnele inferiore oligocene, pe care Cobâlcascu le paralisază 

 cu straturile de la Also-Vereczke şi de Uzsok descrise de Vacek în 

 nord-estul Ungarieî (comitatul Bereg) şi cu depositele de Hajo din 

 vestul Transylvanieî descrise de Hofmann, constituesc o sistemă 

 puternică la basa oligocenuluY sub depositele menilitice. 



Ele sunt representate prin marne, albăstriî bituminose şi prin ar- 

 gile strălucitore carî la partea inferioră alterneză cu un greş albăs- 

 triu forte micaceu, iar la partea superioi-ă cu şisturile menilitice- 

 Acesta divisiune este forte bine desvoltată în basinul Tazlăuluî şi 

 a Oituzuluî. La Hîrja ele formeză un anticlinal pe care vin de se 

 razimă depositele menilitice. Da multe ori însă ele se presintă in- 

 dependent de şisturile menilitice ca d. e. în basenul Tazlăuluî. 



Zăcămintele petrolifere de la Hîrja, Moineştî, Solonţu, precum 

 şi o mare parte din cele din basenul Tazlăuluî sunt coprinse în 

 acesta divisiune inferioră a formaţiune! oligocene ^). Isvorele mine- 

 rale de la Slănic iaQ nascere din greşul de Măgura şi şisturile me- 

 nilitice. 



. Cât se atinge de raporturile stratigrafice dintre formaţiunea oli- 

 gocenă şi formaţiunea saliferă, Cobălcescu arată prin o secţiune 

 (reprodusă în „Studii ..." pag. 71) că la Târgu-Ocna greşul de 

 Măgura, care constitue chiar muntele Măgura de la vestul oraşului, 

 ormeză un anticlinal în axa căruia curge Trotuşul. Pe aripa de Est 

 erodată a acestui anticlinal, vin de se razimă discordant straturile 

 cu sare din Delul Sărel. Aceste straturi sunt deci mal tinere de cât 

 Oligocenul. Ideia lui Coqund după care depositele cu sare de la 

 Tîrgu-Ocna ar fi de vîrstă eocenă, este după Cobălcescu greşită. 



Relativ la formaţiunea eocenă, Cobălcescu este siirprins de a 

 constata presenţa depositelor cu numuliţi la marginea externă a 



*) In «Origina şi ZîlcSmintele petroleuluî pag. 66, Cobălcescu revine şi spune cS «marnele 

 infran\enilitice« din basenul TazlSuluî aparfin la salifer. 



