BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 40'; 



Carpaţilor şi anume în catena Tazlăuluî la Est de Orăşa. Ele sunt 

 constituite vdin un calcar compact saii gresoid, colorat brun roşietic, 

 care conţine pretutindeni numuliţî mari». 



3) Studii geologice şi paleontologice asupra unor terâmurî 

 terţiare din unele părţi ale României. Bucurescî, 1883. 



Este opera fundamentală a luî Grigorie Cobălcescu şi tot o-dată 

 cea ânteî monografie geologică şi paleontologică scrisă în româ- 

 nesce şi făcută de un român, în care se pune basa studiuluî siste- 

 matic al terenurilor terţiare din România. Ea pote fi considerată 

 ca o desvoltare a faptelor enunţate în cele două comunicărt prece- 

 dente publicate în «Verhandlungen». De 6re-ce acesta lucrare a 

 luî Cobălcescu este maî respândită şi maY bine cunoscută la noî, de 

 aceia me voiu mărgini aci a'î enunţa numaî coprinsul. 



In parteat sratigrafică Cobălcescu descrie : I) Tgrîmul cu Con- 

 geril, II) Depositele sarmatice, III) Formaţiunea saliferă, IV) T6- 

 rîmurile oligocene şi V) Vulcaniî de glod, pe carî 'î represintă pe 

 2 planşe. 



In partea paleontologică să descrie şi se figureză pe 16 planşe, 

 aprope o sută de speciî de fosile din terenurile levantine, pontice 

 şi sarmatice din România. 



Demn de remarcat este şi faptul că, la fie-care teren, Cobălcescu 

 dă sub numele de ;> notiţe istorice" un resumat succint şi apr6pe 

 complect de studiile făcute înaintea lut în Austria şi Rusia, ceea ce 

 constitue un merit deosebit când ne gîndim cu câtă trudă şi sacri- 

 ficii a trebuit să 'şî adune literatura de care avea nevoe. Acest istoric 

 al desvoltăreî cunoscinţelor asupra terenurilor terţiare din orientul 

 EuropeY, ne dovedesce vasta cunoscinţă a luî Cobălcescu în litera- 

 tura geologică a Carpaţilor. 



Cobălcescu maî dă acebteî lucrârî şi titlul general de «Memoriile 

 geologice ale şcoleî militare din Iaşî«, fiind că cu mijlocele prev6- 

 'lute de ministf-rul de r'IsboiQ a făcut el cscursiunî şi 'şî-a tipărit 

 lucrarea. Nu puţin a contribuit ca cercetările luî Cobălcescu să vadă 

 maî curând lumina şi insistenţele destinşilor luî elevî, Dimitrie 

 lîrânză şi Alex. Vitzu, preaim şi stăruinţele Coloneluluî Zamphir 

 (^jheorghiu. 



4) Paltidinen-schichten im dur Umgehiing von Jassy. Ver- 

 liandl. djr k. k. k':ichs-Anstalt. \Vii;n. iiSSj pag. j t, — 75. 



