408 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Cobălcescu arată că în şirul de delurî de pe stânga Bahluiulul, 

 ce se întind între Podul-Ilos şi şesul Prutuluî, se întîlnesce sub 

 Loess un deposit de prund şi năsip care coprinde speciî de apă 

 dulce amestecate cu forme sarmatice rose şi sfarmate. Aceste de- 

 posite sunt maî vechî de cât quaternarul de 6re-ce ele aQ fost tă- 

 iate de curenţiî diluvialî şi sunt acoperite de năsip şi Loess. El 

 consideră acest prund şi năsip ca un deposit fluvio-lacustru echi- 

 valent cu partea superioră a „straturilor cu paludine" (levantin) de 

 la Bărboşî şi conchide că o-dată un lac de apă dulce acoperia re- 

 giunea dintre laşY şi Podul-Iloe. In acest lac se vărsa un curent 

 ce aducea năsip, prund şi resturi de scoicî sarmatice. 



Despre acest deposit fluvio-lacustru se amintesce şi în »stu- 

 diî ..." (pag. 42. Postscriptum). 



5) AsujJt'a aprovisionărei cu ajoâ a oraşului Iaşi. „Monitorul 

 comunal" al primăriet de laşT. Anul I, 1SS4. 



Dau titlul şi coprinsul aceste! scrierî din memorie neaflându-se 

 în biblioteca Academieî unde „Monitorul comunal" de laşî se gă- 

 sesce numaî începend din 1S85. Este un studiu hidrologic asupra 

 împrejurimilor laşilor, cu maî multe secţiunî dintre carî una la 

 „Şepte-OmenI". Cobălcescu susţine, sprijinit pe fapte nouY, ideia 

 ce o rostise încă din 1862 în „calcarul de la Răpidea", adică că 

 laşiî s'ar putea alimenta cu apă de prin împrejurimi coprinsă în 

 stratul aquifer de deasupra argilelor sarmatice, precum şi prin cap- 

 tarea isvorelor ce ies pretutindenî la contactul deschis a acestor 

 argile cu năsipurile şi greşurile sarmatice. 



6) Ueber die geologische Beschaffenheit des Gebirges im 

 Westen und Norden von Buzeu. Verhandlungen d. k. k. R. A. 

 Wien 1885, pag. 273 — 276. 



In acesta comunicare Cobălcescu expune observaţiunî pe carî 

 nu le semnalase în lucrările precedente, relativ la presenţa sarma- 

 ticuluî, a saliferidui şi a oligocenuluî în districtul Buzgtl. 



Culmea Istriţeî, care se ridică imediat deasupra şesuluî Valach 

 la Sud de cursul Nişcovuluî, este constituită numaî în partea de 

 Nord-Est din straturî pontice ; în cea maî mare parte din lungi- 

 mea sa însă este formată din un calcar alb, cu o structură celulară 

 particulară, care atinge o grosime enormă de cel puţin 400™. Stra- 

 turile acestuî calcar sunt înclinate spre Nord şi conţin : Mactra 



