410 BULETINUL SOCITAEŢH DE SGIINŢE 



ţiunea spre Nord-Est. Banda de Sud începe între gura Bîscăî şi sa- 

 tul Benga şi se întinde spre Brăescî şi de aicî spre Lopătarî ; ea 

 este constituită din şisturî menilitice ce conţin petroleQ ca la : Poe- 

 nile, Tega şi Sibiciu. Zona de Nord începe aprope de Nehoiaşu şi 

 se întinde spre Nord-Est constituind munţi! Sboiul, Ivăneţu şi cul- 

 mea Resboiuluî, de unde trece mat departe în Rîmnicul-Sărat şi de 

 aicî în Putna. La constituţia acesteî zone ia parte însemnată gre- 

 şul de Măgură. Cobălcescu observă în fine că regiunea aşezată la 

 Nord de Bîsca mică, ca muntele Căşioca, Vîrful-Babeî şi Penteleul, 

 ar fi constituită tot din Flyş oligocen. 



7) Despre originea şi zăcămintele petrolului în general şi 

 particular în Carpaţî. Discurs de recepţiune la Academia ro- 

 mână. Analele Academie! române 1887. 



Grigorie Cobălcescu, care pusese basele sciinţe! geologice în 

 ţera românescă, a fost tot o-dată şi cel ânteiQ dintre Român! care 

 a arătat în chip strălucit aplicaţiunile practice ale aceste! sciinţ! la 

 o cestiune de mare însemnătate din punct de vedere economic. 



In acesta lucrare de sintesă, împărţită în 6 capitole, Cobălcescu 

 caută a grupa tote faptele relative la zăcămintele petroleulu!, în 

 jurul idee!, propusă de Mendelejeff, că acest mineral este de ori- 

 gină eruptivă. 



In Cap. I susţine origina plutonică a petroleulu! basat pe cerce- 

 tările făcute de Saint-Claire Deville asupra fumarolelor emise de 

 vulcan!, apo! acele făcute de Daubree asupra constituţie! meteori- 

 telor şi în fine pe acele făcute asupra succesiune! în timp a roce- 

 lor eruptive şi asupra genese! mineralelor din aceste roc!. 



In Cap. II caută a dovedi că şi condiţiunile de zăcere a petro- 

 leulu! în sol, precum şi fenomenele ce însoţesc ieşirea Iu!, permit 

 să'l considerăm ca o emanaţiune eruptivă. 



In Caucas, Pensylvania şi în alte regiun! petrolifere, petroleul 

 se găsesce de preferinţă în saQ apr6pe de planul anticlinal al cre- 

 ţilor sau pe liniile mar! de crăpătur!, şi apariţiunea Iu! la suprafaţă 

 este adesea însoţită de mişcăr! ale solulu! şi erupţiun! de gazur! şi 

 glod, fenomene car! greQ se pot explica în ipotesa origine! orga- 

 nice a acestu! mineral. In Venezuela sorginţelele de petroleQ ies 

 chiar din şisturile cristaline iar în America din tufur! vulcanice. 

 In cap. III se ocupă cu formaţiunile geologice în car! se întâi- 



