BULETINUL SOCIETĂŢII UE SGIINŢE 411 



nesce petroleul în Carpaţî, dând pentru ânteia oră în românesce 

 un resumat de geologia Flişuluî carpatic şi arătând că petroleul se 

 ntâlnesce în tote terenurile, de la cretacic inferior până la levantin. 

 Cu acesta ocasiune aduce câte-va observaţiunî nouî relative la geo- 

 logia MoldoveT, 



Aşa deosibesce la partea inferioră a OligocenuluY din munţii 

 Neamţuluî o formaţiune particulară de marne cu fucoide (chondri- 

 tes intricatus) pe care o paralelisază cu Alberesa din Flişul din 

 Toscana, şi cu etajul Ligiirian. Amintesce din noCi de calcarul 

 nnmulitic de pe laturea vestică a culmei Tazlăuluî, calcar care se 

 întinde de la Orăşa la Belcanî şi coprinde numuliţî cu un diametru 

 de 4'""' Cobalcescu consideră acest calcar ca aparţinând la etajul 

 Parisian. In fine constată pentru ânteia oră presenţa straturilor 

 de apă dulce cu Congeria polymorfa şi Vivipare, care se întind în 

 basenul superior al Trotuşuluî până în munţit de la Vest de Co- 

 mănescî, la o altitudine de 1.200 ""• 



Cap. IV forte important din punctul de vedere geologic, co- 

 drinde cele ânttiiu date asupra Tectonice! Carpaţilor românescî şi 

 este cel maî excelent resumat ce'l avem până astăc,lî asupra structuret 

 arculuY carpatic în general. Dupe ce constată structura unilaterală 

 şi tectonica complexă a arculuî carpatic din causa încreţiturilor 

 dese şi a răsturnăreî de straturî (cap. III), Cobalcescu arată că în 

 Galiţia, Bucovina şi Moldova nordică, creţiî aQ direcţiunea de la 

 -Sud-Est către Nord- Vest şi sunt plecaţt spre Nord-Est. 



In Moldova sud-vestică însă şi în districtele Râmnicu-Sărat şi 

 Buzgu, catena Carpaţilor este formată din creţt îndreptaţi de la 

 Sud- Vest către Nord-Est ; aceasta însă numai pentru terenurile maî 

 vechi de cât cele pontice, a căror creţi între Focşani şi BuzSa sunt 

 de la Vest-Sud-Vest către Est-Nord-Est, Intre BuzSQ şi Craiova, 

 crfîţil Carpaţilor sunt îndreptaţi de la Est la Vest. Arată apoi că 

 la cotitura CarpafUor (Putna, Râmnicu-.Sărat şi mal ales BuzSu) 

 creţii sunt maî puţin strânşi şi maî neregulaţî '). 



Aceşti creţT sunt străbătuţi de falii, unele cari merg de alungul 

 anticllnalelor, iar altele transversale. Aceste falii saiA .,crăpăturl" 



'; Acmt (apt »t1 tn acord cu divergenţa creţilor conutatatil <lc Mraicc ;i TelsHCyrc îii liinl<il, 



