41-J BULETINUL SOCIETÂŢII DE SCUNŢE 



sunt forte dese maî ales în partea arculuî carpatic ce are direcţiu- 

 Sud-Est-Nord-Vest. 



Din raporturile de stratificaţie Cobălcescu conchide că, Carpa- 

 ţit au încercat de la început maî multe ridicărî în urma cărora s'a 

 constituit un şir de insule ce nu s'aQ întrunit de cât la finele peri- 

 oade! olig-ocene, adică dupe depunerea gresuluT de Măgura, când 

 a avut loc o însemnată ridicare, ast-fel că la începutul periodeî sa- 

 lifere aceştî munţî formaQ o insiilă lungă ce se întindea neîntrerupt. 

 La marginea externă a acestet insule existaţi însă câte-va golfurî 

 prin care marea saliferă înainta puţin în uscat cum era d. e. golfijl 

 ocupat actual de basenul Taslăuluî. 



După depunerea saliferuluî să întâmplă o altă ridicare puternică 

 în partea conrespun^Store Moldoveî, Bucovine! şi Galiţieî, care a în- 

 creţit şi straturile salifere în tot lungul Carpaţilor. Acolo unde tă- 

 rîmul salifer intră sub formă dş golfuri în interiorul arculuî carpa- 

 tic, creţit acestuî tărîm sunt coprinşî în creţiî depositelor oligocene 

 anteriore, încreţite şi ele în acelaşî sens şi decî în acelaşî timp. 

 Exemplu de acest fapt avem straturile salifere din muntele Cozla 

 de lângă Piatra, coprinse într'un sinclinal a gresuluî de kliva ce 

 constitue muntele Pietricica şi partea vestică a Cozleî (muntele 

 Piatra). Puterea tangenţială care a provocat încreţirea de la finea 

 saliferuluî a venit de la Sud-Vest, ceea ce se recunosce prin aceea 

 că toţî creţiî constitutivî aî munţilor sunt plecaţî în sens contrar, 

 adică către Nord- Est. 



O altă ridicare, care a produs schimbărî considerabile, a avut loc 

 după depunerea terenuluî sarmatic. a In adevăr după depunerea a- 

 cestuî teren, Carpaţiî Galiţieî, aî Bucovineî şi aî Moldoveî nordice, 

 aQ fost ridicaţî o-dată cu ieşirea din unde a acestor ţ6rî, şi dovadă 

 avem că pe panta estică a culmeî Tazlăuluî şi a munţilor din jude- 

 ţul Neamţu, depositele sarmatice sunt ridicate». 



« Acesta sulevare a coincidat cu prăbuşirea Românieî proprio ^ise, 

 care pe linia urmată de Dunăre, s'a rupt de Bulgaria, iar pe altă 

 linie situată în Carpaţî, s'a despărţit de aceştî munţî, şi tot o-dată 

 s'a prăbuşit de maî bine de i.ooo™', as-fel că, în acesta enormă 

 cavitate, a putut intra de îndată marea de apă dulce în care s'aQ 

 depus straturile cu congeriî (pontice) şi apoî cele cu paludine 

 (levantine) » . 



