•iii BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



este independentă de vârsta terenurilor şi dependentă numat de 

 fracturele şi încreţiturile soluluî şi că în părţile unde straturile sunt 

 orizontale satt numaî puţin oblice nu s'a întâlnit nicăirT petrol. 

 Este însă posibil ca în România să se întâlnescă petrol de alun- 

 g\i\ faliei dunărene, ce desparte şesul român de Dobrogea şi de 

 podişul balşar. 



Din condiţiunele de Secere ale petroleuluî, Cobălcescu dă in fine 

 câte-va indiciî practice după care ne putem conduce pentru a re- 

 cunosce presenţa lui în interiorul solului Aceste formule practice 

 sunt de forte mare importanţă şi trebue să formeze credul explo- 

 ratornlut de terenuri petrolifere. 



8) SorginţeJe minerale de la Călimâneştî şi Căciulata. Bu- 

 letinul societăţeî de medicî şi naturaliştî din laşY 1887, an. I No. i, 

 pag. 8 — 18, cu un profil. 



Este un studiQ hidrologic asupra importantelor isvore sulfurose, 

 iodifere şi litinefere de la Călimăneştî. Aceste isvore 'şî-aQ origina 

 într'o sistemă forte puternică de conglomerate ce alterneză cu câte- 

 va bancurî de grez, cu direcţiunea de la Vest-Sud-Vest spre Est- 

 Nord-Est şi plecate spre Sud-Sud-Est de aprope 25". Spre Nord 

 acesta sistemă se razimă concordant pe o serie de gresurî lutoase, 

 care mat spre nord se termină răzămendu-se pe şisturile cristaline 

 ce constituesc catena Lotruluî şi a CozieY. Spre Sud conglomera- 

 tele sunt acoperite de un complex forte puternic de luturî foioase 

 impermeabile şi decY fără sorginţî. Cobălcescu e de părere că aceste 

 conglomerate nu sunt echivalente cu cele de la basa salifenilut din 

 judeţul Neamţu ^). 



In sistema de conglomerate de la Călimâneştî se deosebesc 2 

 zone separate prin luturt vinete. Zona inferioră puţin descoperită 

 ţine cam până în dreptul stabilimentulut şi presintă soi'ginţt litini- 

 fere, arareorî sulfurose şi maîrar iodate. Zona superioră este mult maî 

 puternică; în ea sunt săpate văile Saratet şi a Gloduluî şi coprin- 

 de sorginţele principale ale localitate!, iodifere şi sulfurose. Maî 

 spre Nord, la Căciulata, în valea părîuluî care se aruncă în Olt pe 

 drepta, ambele zone să v6d din noQ descoperite şi din zona infe- 



') Conglomeratele de la CîllimHneştî sunt considerate astScJî ca eocene. Saba StefHnescu 

 • Terenuri terţiare» 1897, pag. 72. 



