BULETINUL SOCIETĂŢII nE SCIINŢE 415 



rioră litiniferă 'şî ia origina sorgintea vestită de aict, care, de şi 

 era captată în mod cu totul primitiv, avea totuşî un debit de 5 me- 

 tri cubî şi 306 litrnrî în 24 de ore. 



Sistema de conglomerate de la Călimăneştî are o lărgime visi- 

 bilă de 6 km. si o lungime de cel puţin 25 km., întinc,lendu-se spre 

 Vest până dincolo de Otăseu, iar spre Est până dincolo de Rădă- 

 cinenî. Pretutindenî ea coprinde sorginţî de aceeaşT natură ca şi la 

 Călimăneştî, dintre care unele mult maî bogate ca d. e.,în partea su- 

 perioră a părîuluî Puturosu, a Muereascăî, la OlăneştY etc. 



In privinţa originet apelor minerale de la CălimăneştT şi Căciu- 

 lata, Cobălcescu susţine că ele sunt ape de infiltraţiune, minerali- 

 sate prin trecerea lor prin sistema de conglomerate. Arată apoî 

 care ar fi conţinutul total şi cum s'ar putea capta maî sistematic 

 aceste ape care se pot considera ca cele maî avute în iod şi lithiu 

 din tote isvorele cunoscute în Europa. 



9) Observafiunî asupra depăşitelor neocomiene din basinul 

 D'Uuhfjvicioareî şi a faunei de amoniţî. aflaţi şi descrişi de F. 

 Herbich. Arcliiva societate! sciinţifice şi literare din laşî. 18S9, 

 No. I, pag. 5—15- 



In acest articol Cobălcescu atrage atenţiunea asupra importanţe! 

 depositelor cretacice inferiore cu bogata faună neocomiană, desco- 

 perite de geologul ungur Fr. Herbich în basenul Dâmbovicioreî şi 

 publicate în anuarul biurouluî geologic român din 1S85. De ore- 

 ce studif speciale asupra succesiuneî acestor straturî nu se făcuse 

 nici de Herbich, nicî de biuroul nostru geologic, ci se mărginise a 

 se spune că depositele cretacice din tot basenul Dâmbovicioreî se 

 grupează într'o sistemă inferi6ră şi una superioră, Cobălcescu relevă 

 câte-va determinărî greşite de amoniţî şi conchide numaî pe basa 

 fosilelor figurate de Herbich, că în basenul Dâmbovici6reî sunt re- 

 prcscntatc tote etajele Neocomianuluî adică : Valangianul, 1 laute- 

 rivianul şi Barcmianul cu diferite zone. Iar din cretacicul mijlociii 

 este representat Vraconianul. 



De alt-ful Cobălcescu 'şî propusese în aniîdin wrmăaî vicţeî sale 

 să facă un .studiu detailat -lasupra acestuî interesant şi vorbitor mor- 

 mi'-nt al uneî lumî de altă-dată'-, şi în acest scop face o escursiunc 

 în vara anuluî 1889, în ac-stă regiune şi apoî comandă o colcc- 

 ţiunf; bogată de fosile neocomi':ne maî ales din Sudul Franţcî, 



