416 BULETINUL SOCIETÂŢII DE SCirNŢR 



descrise de Kilian ; n'a avut însă parte să 'şt ducă lucrarea până 

 la sfirşit. 



Interpretările luî Cobălcescu, în ceea ce privesce presenţa dife- 

 ritelor etage ale Neocomianuluîîn basenul DâmbovicioreT, aQ fost 

 însă confirmate de Uhlig în 1891, tot pe basa revisuireî formelor 

 culese de Herbich, şi în 1898 de I. Simionescu într'un studiQ detai- 

 lat geologic şi paleontologic asupra basenuluî DâmbovicioareY. 



10) Schiţa geologică despre partea siid-estică a Carpaţilor 

 Pocuţieî şi aî Maramureşului de Hugo Zapalowicz. An. Acad. 

 R. 1889 — 90 pag. 95 — 293, cu o plasă de secţiunî. 



Este o dare de semă forte detailată a lucrăreî luî Hugo Zapo- 

 lowicz: »Eine geologische-Skizze des ostlichen Theiles der Poku- 

 ticli-Marmaroscher Grenzkarpathen " . Iahrb. d. k. k. geol. R. A. 

 1886». Scopul ce '1-a avut Cobălcescu traducend acesta lucrare, a 

 fost de a face cunoscute în România studiile geologice făcute asu- 

 pra ţgrilor din afară locuite de românT. «Am crezut a (i nu numaî 

 în interesul sciinţeî în general, dar încă şi de interes pentru cultura 

 nostră sciinţifică naţională de a presenta Academiei un resumat de 

 faptele principale coprinse în acest opu". 



Literatura geologică română fiind la început, nu avem nicî chiar 

 până acum, în limba română o nomenclatură geologică consacrată 

 şi uniformă, ast-fel că ceî ce voesc a scrie în românesce sunt siliţî 

 de multe orî să întrebuinţeze cuvinte streine, nemţeşti sau franţu- 

 zeşti orî traduceri improprii cu firea limbeî române. Prin traducerea 

 de faţă, Cobălcescu dă o nouă îndrumare pentru crearea unei 

 limbi literare geologice. Ca naţionalist şi geograf, Cobălcescu mal 

 are aici grija de a reda în românesce numirile topografice, cum se 

 numesc de locuitorii români din partea locului, iar nu maghiarisate, 

 nemţite orî rutenisate, cum se presintă pe charţile şi în scrierile 

 străine. 



ii) Raport asupra a cursului elementar de geologie" de Gr. 

 Ştefănescu. An. Acad. R. 1899 — 91 pag. 341 — 355. 



Este o critică obiectivă a cărţel D-luI Grigorie Ştefănescu, de- 

 pusă pentru premiare la Academie. Cobălcescu arată, că acesta 

 carte nu este în curent cu sciinţa, că mal ales în partea generală 

 coprinde erori mari atât în ceea ce privesce faptele expuse cât şi 

 în privinţa divisiunel geologiei adoptată de autor. Cetirea acestui 



