418 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



geografice pentru a'l publica chiar din fondurile cu carî ministerul 

 subvenţioneză acesta societate, îndatorând'o ca după publicare să 

 depue manuscriptul în Archiva Academieî. Până asăc^î însă acest 

 manuscris nicî nu s'a publicat, nicî nu s'a depus la biblioteca Aca- 

 demiei. Ceea ce este i?i mat trist însă, e că acest manuscript de cea 

 maî mare importanţă sciinţifică şi istorică, fiind cea ânteiu lucrare 

 de geografie fisică făcută de un român, s'a pierdut la societatea 

 geografică. Din informaţiile ce le am, nicî nu se găsesce măcar în- 

 registrată la acesta societate adresa ministerului prin care i s'a 

 înaintat manuscriptul. 



14) Mineralogie şi geologie pentru licsti. In Archiva ministe- 

 rului de culte să găsesce înregistrat la No. 7.921 din 27 Octombre 

 1895, case oferă spre cumpSrare un manuscript de geologie, unul 

 de mineralogie şi mal multe lucrări geologice râmase de la Co- 

 bălcescu şi să cere părerea D-luI Dr. Istrati asupra valorel lor 

 sciinţifice. N'am putut afla ce s'a făcut cu aceste lucrări. 



VI 



Pentru a se putea aprecia mal bine cât a contribuit Cobălcescu 

 la cunoscinţa geologică şi geografică a ţărel nostre, credem de ne- 

 voe, în urma expunerel lucrărilor lui, a releva câte-va din faptele 

 principale stabilite ânteiu de dânsul şi a arată întru cât ele aQ fost 

 confirmate de cercetările' făcute în urmă. Aceste fapte se raportă 

 ca : morfologie şi tectonică, la stratigrafie şi la paleontologie. 



Morfologie şi tectonică. Pătruns de ideia că morfologia şi geo- 

 logia unei regiuni stau în cele mal strânse raporturi, căci una nu 

 se pote nici studia, nici înţelege fără cea altă, Cobălcescu a fost 

 cel ânteifl dintre români care a căutat a aduna datele pentru un 

 curs sciinţific de geografia fisică a Carpaţilor orientali şi sudici. 



Acest curs intitulat u geografia fisică a Daciei moderne n^ la 

 complectarea căruia a muncit neîncetat timp de 1 5 ani, a fost pre- 

 dat sub forma de text litografiat la şcola militară din Iaşi, între 

 anii 1878 şi 1890. Pentru a arăta raporturile între diferitele părţi 

 ale acestei regiuni şi a uşura în acelaşi timp şi înţelegerea structu- 

 rel geologice. Cobălcescu întrebuinţeză o metodă cu totul originală. 

 Stâlpul saQ cheia de boltă a întregului masiv carpatic sud- oriental. 



