BULETINUL SOCIETÂŢn DE SCUNŢE 4-2 1 



dere practic, căcî într'însele zac bogfăţiile principale ale subsolului 

 nostru adică : petroleul, sarea, apele minerale şi cărbuniî de pământ. 



Terenurile de apă diJce, saQ etajele levantin şi pontic sunt co- 

 prinse de Cobălcescu sub denumirea generală de «Tărămul cu conge- 

 riî», în accepţiunea ce'îdedeaugeologiî austriac! înainte de 1875. De 

 şi cunoscea denumirile de pontic şi levantin (nStudita pag. 22) el 

 întrebuinţeză însă pentru divisiunea inferioră a depositelor de apă 

 dulce, denumirea de "Straturile cu congerii propi'iit dise^, iar 

 pentru cea superioră, acea de ^straturile cu paludine-», denumirt 

 propuse de Paul şi Neumayr pentru depositele de apă dulce din 

 Croaţia şi Slavonia. Tote depositele de apă dulce din Părscov şi din 

 Moldova de jos sunt considerate de Cobălcescu ca echivalente cu 

 Formaţiunea cu paludine, din Slavonia. 



Cobălcescu descrie cel ânteiQ depositele de apă dulce de la Băr- 

 boşi şi arată pe basa fosilelor că aceste deposite represintă partea 

 cea mal superioră a Formaţiuneî cu paludine (etaj levantin), opi- 

 niune confirmată în urmă de Saba Stefănescu ') şi de Simionescu. ^) 



Tot el este cel d'ânteiQ care studiază în detaliu depositele de apă 

 dulce din Buzeu (Părscov) făcend din acostă regiune o localitate 

 clasică pentru aceste deposite. 



Cobălcescu deosebesce în '> Formaţiunea cu paludine" din Părs- 

 cov, 4 orisonturl paleontologice : i) deposite inferiore cu Vivipara 

 hifarcinata, 2) deposite cu Psilodonţî şi vivipare netede, 3) de- 

 positele cu Unio şi 4) depositele superiore nefosilifere în Părscov 

 şi paralele cu deposite fosilifere de la Bărboşf. 



Cu tote cercetările făcute după Cobălcescu asupra acestor deposite 

 din Buz(5d, de Fuchs, Andrussow, Saba Stefănescu şi Teisseyre, nu 

 s'atl ajuns încă până astă^î la resultatele defmitive în privinţa clasi- 

 ficăreT lor. Reese însă din aceste studiî că cea maY mare parte din a- 

 ceste deposite aparţin la etajul pontic şi n uniat o mică parte la c- 

 tajul levantin, de unde urmeză că Cobălcescu coprindea în » For- 

 maţiunea cu paludine* nu numat deposite echivalente cu "Straturile cu 

 paudine» din Slavonia, adică cu etajul levantin, dar şi o bună parte 

 din straturile cu congerii propriii ^ise, adică deposite pontice. 



') Terr. Ti-rţiare |iag. i6i. 



'j Oc'ilo|{ia Mr<l<lovei', 1903, pag, 3S, 



