BULETINUL SOGIETĂŢU DE SGIINŢE 423 



Pe charta geologică alipită lucrăreî sale, D. Saba Stefanescu re- 

 presintă însă în acesta regiune numaT pontic, fără a se sprijini pe 

 date paleontologice. 



Depăşitele sarmatice din Moldova, asupra cărora Cobălcescu 

 atrăsese atenţiunea din 1862, aQ fost descrise ântâiQ de el în de- 

 talia, atât din punct de vedere geologic, cât şi paleontologic *). Di- 

 visiunea acestor deposite în argile plastice la basă, şi calcarurî 

 şi greşuri fosilifere la partea superioră, pe care Cobălcescu o fă- 

 cuse încă din 1862, a fost confirmată de tote cercetările făcute până 

 astăc^î. Tot el face cea ânteiu încercare de orizontare paleontologică 

 a depositelor sarmatice. Clasificarea acesta însă, ca şi aceia propusă 

 de Saba Ştefănescu, nu maî pot fi astăc^î aplicabile sarmaticuluî din 

 Moldova, în urma importantelor studiî făcute în timpul din urmă de 

 Simionescu. 



Tot luî Cobălcescu 'î revine meritul de a fi semnalat presenţa 

 sarmaticuluî în districtul BuzgQ şi de a fi constatat pentru ânteia 6ră 

 existenţa etajului meotic în România, fapt deplin confirmat de 

 Andrussovv, Saba Ştetanescu şi Teisseyre. Cum se scie din studiile 

 luT Mrazec şi Teisseyre, în acest etaj se află orizontul petrolifer cel 

 maî bogat din România. 



Formaţiunea saliferă din Neamţu, BacăQ şi Putna a fost pen- 

 tru întâia (Sră descrisă de apr6pe tot de Cobălcescu. Divisiunea în 2 

 sisteme : inferioră din conglomerate ver4ilf şi superioră din marne şi 

 gresurî cu gyps şi sare, este acceptată în general de toţt carî s'atl 

 ocupat cu aceste deposite. 



Maf important -îste însă faptul că Cobălcescu consideră sistema 

 inferioră ca un representant al prinin formaţiuni mediterane, p" 

 când partea superi6ră (formaţiunea saliferă propriii 4'să) aparţine 

 după Cobălcescu la secunda formaţiune mediterană, cu alte cu- 

 vinte, straturile for maţiunei săli fere din România, ar representa 

 trecerea de la Oligocen la Sarmalic. Acesta interpretare nu este 

 admisă de Saba Ştefăn';scu, care consideră mtc6p;a. formaţiune sa- 

 liferă stih-car [latică ca aparţinen'l la etajul helveţian, nu şi la 

 Tortonian, adică la al 11-le etaj mediteran. Ideia luT Cobălcescu 



') Aierţlunea iJ-luI Salt* ^tefKnettcii. (Terenuri terţiare pag. 40), cil CobKlcescu ntiniai a. vi: 

 riTic-it dotele lui' FoetterlK tn privinţa xannaticului, citte cu totul nejustificatX. 



