4ă4 BULETINUL SOGIETĂŢjJ DE SCIINŢE 



însă stă astăcjî în deplin acord cu cercetările făcute în timpul din 

 urmă asupra saliferuluî din România de D-niî Mrazac şi Teisseyre. 

 In adevăr, din aceste cercetărî resultă că formaţiunea saliferă neogenă 

 din Carpaţiî sudosticî, se presintă ca un facies de regresiune a măreî 

 flişuluî paleogen, care a durat de la finea Oligocenuluî până la în- 

 ceputul sarmaticuluL 



Tot Cobălcescu atrage ânteifl atenţiunea asupra formaţiuneY salifere 

 sub-carpatice din districtul Buzga, caractirisată prin >) marnele de Ne- 

 hoiaş" saQ Palia. Acest tufdacitic este considerat în Transilvania ca 

 aparţinând la alll-leaetaj mediteran, iar la noî este caracteristic pen- 

 tru formaţiune saliferă sub-carpatică din Putna până în Dâmboviţa^). 



Paleogen. Cele ânteid studiî seriose asupra complicatei forma- 

 ţiuni a Flyşuluî carpatic paleogen, aQ fost întreprinse în ţara nostră 

 de Cobălcescu. El este cel ânteiu care clasifică Oligocenul din Mol- 

 dova, Râmnicu-Sărat şi BuzăQ, divisându'l în : a) greşul de Măgura 

 sad de kliva la partea superioră, b) şisturile menilitice şi c) sistema 

 inframenilitica şi marnele cu fucoide la partea inferioră, pe care 

 Cobălcescu le paraleliseză cu Alheresa din Apenini şi cu etajul 

 ligurian de la basa Oligocenuluî. Singura şi cea maî importantă 

 monografie asupra Carpaţilor ce o avem până asţă^î este aceea 

 a D-lut Teisseyre ^) asupra Carpaţilor din judeţul BacăQ. In acesta 

 lucrare, care a fost la noY începutul uneî nouî direcţii în studiul fly- 

 şuluî carpatic şi a formaţiune! salifere, Teisseyre deosibesce în fly- 

 şul oligocen următorele 3 divisiuni cari se acordă cu cele făcute de Co- 

 bălcescu: a) greşul de TiseştI, paralel cu greşul de Măgura sau de kliva, 

 la partea superioră, b) şisturile menilitice şi c) conglomeratele de 

 Târgu-Ocna, cu marnele salifere paleogene, la parteainferioră, cari 

 corespund în general cu ;> marnele cu fucoide "după Cobălcescu. 



Presenţa calcarului eocen cu numuliţi între Orăşa şi BelcanI, în 

 culmea Taslăulul, amintită de Cobălcescu, nu a fost confirmată de 

 cercetările ulteriore ^). Este însă probabil ca Cobălcescu să fi con- 

 siderat ca eocen vre-una din klipele oligocene descrise de Mrazec 

 şi Teisseyre, la Vest de Bacăd. 



') W. Teisseyre şi Mrazec. Das salzvorkoininen in Rumănien 1903, pag. 6 şi n. 

 ^) W. Teisseyre. Zur Geologie der Bacauăr Karpathen. Iahrb. d. k. k. geol. R. A. Wien. 1898. 

 ■•) Mrazec şi Teisseyre. Ueber oligocăne Klippen am Raade der Karpathen bei Bacău. lalirb. 

 der k. k. geolog. Reichsanstalt. Wieu 1901, pag. 241. 



