BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



lidă după cum se întrebuinţeză basa diaminică sati oxiiminică. D-sa 

 relevă stabilitatea mult maî mare a acestor base tribomurate libere 

 în raport cu sărurile lor şi descrie picraţiî lor şi condiţiunile în care 

 trebue preparate. 



D. Dr. St. Bogdan face următ6rele comunicărî : aNoiiî date 

 fisico-chimice asupra unor lichide din organism" şi: ^ Despre 

 prepararea protoxidulm de azot". 



D-sa comunică resultatele ce a obţinut la determinarea constanteî 

 de conductibilitate electrică, a indiceluî de refracţie, a punctului 

 crioscopic pentru serul sîngeluî, studiind variaţiunile acestor con- 

 stante de la om la diferitele animale şi alte fapte, cum e de exem- 

 plu variata conductibilităţeT electrice causată de disociaţia continuă 

 a lichidelor, dupe eşirea lor din organism. De asemenea D-sa 

 arată resultatele obţinute la studiul conductibilităţeî la urină, ară- 

 tând variaţiile găsite în raport cu boia. 



La studiul conductibilităţeî specifice pentru urină şi sînge găseşte 

 la început o creştere proporţională cu temperatura până la 30" ; în- 

 tre 30" şi 40'^ creşterea are loc în alte proporţiunî, iar de aicî înainte 

 are iarăşt loc în mod normal. Faptul acesta D-sa îl găseşte confir- 

 mat de variaţia indiceluî de refracţie în raport cu temperatura. — 

 Alăturî de acestea D-sa maî comunică resultatele ce a obţinut 

 pentru coeficentul de viscositate atât pentru urina normală cât şi 

 pentru urina de sifiliticî precum şi datele obţinute la determinarea 

 conductibilităţeî electrice, a indiciuluî de refracţie şi a punctuluî de 

 congelare pentru sudore. 



D. Dk St. Bogdan maî comunică şi resultatele obţinute de D-sa 

 la d'iterminarea căldureî specifice pentru lichidele din organisni ; 

 aminteşte lucrările luî Berthelot, Kopp şi alţiî şi pune în evidenţă 

 diferinţele între datele obţinute de aceştî savanţî. D-sa îşî reservă 

 a trage conclusiunile lucrărilor D-sale într'o şedinţă viit6re. 



Trecf^nd la a 2" comunicare D. Dr. St. Bo(;i)an comunică socic:- 

 tăţel, că D. Prof. Guye din Geneva atrăgându-î atenţiunea asupra 

 unuî procedeO al D-luî Prof Lidoff pentru prepararea protoxiduluî 

 de azot prin încălcjiirea nitratuluî de amonitl, D-sa crede necesar a 

 ar«':ta că prin descompunerea nitratuluî de amonitl nu a putut pre- 

 para protfjxidnl pur, ci a obţinut un product cu cel mult 9''^.5"/o- 



D-sa recun(>şte că nu a lucrat întocmai diipr indicaţiunile I)-liiî 



