BULETINUL SOClE'l'Â.ŢH DE SGIINŢE 73 



tic '). ApoT se usucă în vid pe calce sodată. Proprietăţile acestuî 

 bromhidrat sunt absolut identice cu acelea ale bromhidratulult ba- 

 self tribromurate, obţinut cu metoda precedentă. 



Acţiunea bromului asupra sulfatului baseî în soluţia aposă 



Era interesant de a încerca acţiunea bromuluî asupra metildia- 

 minotriazineî în presenţa unuî alt acid afară de acidul acetic şi brotn- 

 hidric şi cel maT potrivit se presintă acidul sulfuric ^). 



Cum era de prevgqlut în caşul acesta, în loc de a obţine deri- 

 vaţi! bromuraţî, di şi tri, sub formă de bromhidraţî, se obţin sub 

 formă de sulfaţi, dar ceea-ce e de remarcat este că aceştî sulfaţt 

 sunt sărurî acide, adică formate de o moleculă de basă şi una de 

 acid sulfuric. Faptul acesta s'ar putea explica admiţând că derivaţii 

 bromuraţî în presenţa unuT exces de un acid nevolatil, ca acid sul- 

 furic, să funcţioneze ca base biacide. In sprijinul acesteî hipotese 

 ar veni chiar faptul că şi basa nebromurată (mctildiaminotriazină) 

 ne dă, cum am v^^lut, sărurî acide în presenţa unuî exces de acid 

 sulfuric şi oxalic : însă e de observat că metildiaminotriazina dă de 

 preferinţă cu toţî acidiî, chiar cu acid oxalic şi sulfuric, sărurî nor- 

 male pentru base monoacide, pe când basa dibromurată spre 

 exemplu, cu tote că ne dă un monobromhidrat, nu formdză de loc 

 sulfatul neutru corespun4etor ■^}. Am încercat să prepar acest sul- 

 fat neutni disolvând o cantitate anumită de basă dibromurată în can- 

 titatea calculată de acid sulfuric decinormal, dar n'am reuşit. In 

 primul moment se observă forte bine că, prin adăogarea aciduliiî 

 sulfuric, o parte din basă se disolvă, dar pentru a o disolva complect 

 trrbu<; adăocfat o cantitate mare di; apă şi încălzit până la fcrbere, 

 a'^itând puterni';. Prin rCcire cristalizeză cea maî mare parte din 

 basa dibromurată întrebuinţată, liberă de acid sulfuric, şi numaî e- 

 vapurând în vid soluţiunea mumă, până la iui volum forte mic, se 



*) In alcool pur bromhidrat ui c destul de solubil, 



*) Acidul azotic nu >e putea întrebuinţa din causit cit acidul bromliidric, ce se desvnltll !n 

 timpul rcacţiunef, ar fi rractionnt cu aciilul azotic d^n<l brnmtir.K de nitroii .snlî dir iilirosil, carT 

 ar fi putut »1 dea iia'M:ere la diferite rcatţiuiiî secundari-. 



•') Am Mcut experienţa nuina? cu baia dilironiurntît, fiind-ct ncea tribrMMinr.ii '< -n dcscoin 

 puDO prea u/>r In bromofomi f\ nminclin/(. 



