BULETINUL SOCIETĂŢII UE SCIINŢE 



bul nu se consumă singur, ci cel puţin în unire cu ceapă, castraveţY, 

 varză, legume carî orî-cât de sărace în materiî albuminoase nu pot 

 fi negligiate în asemenea calcule, aşa că a priori, fără a dispune de 

 date esperimentale, se poate susţine, că hrana ast-fel compusă este 

 cel puţin o hrană de întreţinere^ căcî alt- fel ţărani! ar peri de 

 inaniţie; din contra, noi seim, că majoritatea copiilor lor cresc şi 

 se desvoltă până la starea de adult ; este decî firească concluziunea, 

 că hrana lot trebue să fie o hrană de crescere. Dacă nu ne putem 

 acomoda cu această concluziune, atuncî ne maî rămân numaî două 

 hipoteze de făcut: sau că — contrar părereY generale — săteanul nu 

 se hrăneşte esclusiv cu porumb, ci şi cu alte alimente maî substan- 

 ţiale ; sati că hrana sa e calitativ neîndestulătoare, însă organismul, 

 în tendinţa sa de conservaţiune proprie, se obicînueşte în majori- 

 tatea cazurilor şi cu regimul dat. 



Pentru verificarea acestor concluziunî sau hipoteze, la cari ra- 

 ţionamentul ne conduce fatalmente, nu cunoascem de cât un mijloc 

 sigur şi hotărâtor : ecsperienţa directă. înainte de a ecspune re- 

 zultatele încercare! făcute de mine ţin să amintesc încă o lucrare, 

 care mî-a atras atenţiunea, pe când studiam literatura în cestiune ; 

 acea lucrare e broşura d-luT dr. Urbeanu : « Câie-va cuvinte asu- 

 pra etiologieî pelagrei din punctul de vedere cliiinic»^ (Bucu- 

 reşti 1884), în care priveşte porumbul ca un aliment, nu ca hrană 

 complectă şi atribue cauza pelagrei, nu numaf porumbului, ci tutu- 

 ror alimentelor sărace în materiî minerale şi în special în potasă, 

 fără a produce dovezi ecsperimentale în favoarea acestei hipoteze, 

 ci caută a o sprijini pe observaţiunî şi fapte empirice. , 



In definitiv avem în faţa noastră două afirmaţiuni: una generală, 

 dupe care porumbul pentru sine este numai un aliment, nu şi o 

 hrană complectă— şi alta specială, care presupune cauza pelagi-el în 

 mica cantitate de potasă din porumb. Prin încercarea ce voiQ schiţa 

 ml-am propus a verifica ambele aceste afirmaţiuni. 



Planul general al ecsperienţeî. Spre a ne da seama de valoarea 

 alimentară a porumbului, e necesar a o ecsperimenta la acelaşi individ 

 în comparaţiune cu un regim nutritiv tip, care pentru om e regimul 

 micst. Am împărţit ast-fel întreaga ecsperienţa în două periode : 



Peri6da 1 : 4 qlile de regim micst. 

 " II : 7 » n n ves'etal. 



