100 



BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



bilitatea acestor materiî din raţiunea propriu zisă (pâine, porumb, 

 varză şi cepă). Iată bilanţul în cestiune : 



Consumat în 4 cjile. 

 Eliminat 



Resorbit, 

 /o • • • 



Grîtsime 



97.87 

 16.85 



81.02 



82.79 



Materiî 

 minerale 



96.40 

 25-35 



71-05 



73.79 



Comparând aceşti coeficienţi cu cele din perioada I se con- 

 stată : 



i) Că în raţiunea întreagă materiile albuminoase, cele libere de 

 azot şi cele minerale sunt maî mistuibile în regimul micst de cât în 

 cel vegetal, pe când digestibilitatea materiilor grase şi a celulozet 

 este aprope egală, şi 



2) Că în raţiunea liberă de supliment de untură şi sare, mate- 

 riile grase din hrana micstă sunt maî grele, cele minerale maî uşor 

 de mistuit ca în hrana vegetală. Probabil că natura chimică şi fi- 

 zică a grăsimeî din porumb (care e lichidă şi constă maî cu semă 

 din un amestec de aciqlî gfaşî liberî), este causa acesteî deosebirî. 

 Materiile minerale se digeră maî puţin fiind că sunt în mare parte 

 incrustate in pereţiî celulelor vegetale şi decî maî greQ de atacat. 



Analiza urinei din perioda II. Cantitatea totală a fost 4795 ce, 

 ceea ce face 1 198.7 pe cji; coloare normală, stare perfect limpede, 

 reacţiunea acidă, densitate 1.0180; în deposit forte puţin acid uric. 

 Composiţia chimică e următorea: 



Apă 95.8o67o 



Materiî uscate 4.194 •> 



In cari 



Azot o.7oi4=33°.63 2 în total, 8.408 pe zi. 



Materiî minerale . 1.46 16 cu 



P^O'' 0.0959= 4.598 în total, 1.150 ps ZI. 



Na-O 0.6180=29.633 ■• ■,, 7.408 « ') 



K-O 0.1560 — 7.480 » )) 1.870 !) î) 



