102 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



rezultă necesarmente un deficit, o perdere din azotul organic sau 

 cel de circulaţiune. Dacă, în stare normală, observăm un asemenea 

 deficit, putem admite, că hrana respectivă e relativ săracă în azot. 

 Ort în cazul nostru, nu numaî că nu avem deficit, dar chiar un plus 

 de 38-,56o azot incorporat organizmuluY, pe când în perioada lace- 

 laşî prisos este de 5.014. Prin urmare putem deduce că regimul 

 vegetal^ basat mai cu se mă pe porumb, conţine o cantitate de 

 materii albnminoase suficientă nu numai pentru a fi satisfăcut 

 trebuinţele organizmuluî persoanei de încercare, dar şi pentru 

 a îî fi procurat o însemnată cantitate de azot nou. 



PERIOADA IP 



(3 zile regim vegetal, cu fasole) 



Se scie, că fasolea albă joacă un rol de căpetenie în alimentaţiu- 

 nea săteanului român. Se maî scie, că această legumă este foarte 

 bogată în materiî albuminoase. Este decî de aşteptat, ca o hrană, în 

 care intră şi fasolea, poate fi a priori considerată ca complectă, din 

 punctul de vedere fiziologic. Dar n'avem nevoie de presupuneri în 

 acesta privinţă : Dr. I. Rutgers (Rotterdam), în urma unor încercări 

 directe, ajunge la concluziunî, din cari reproduc următoarele : 



)) Albuminoasele de origină animală, pe cari le consumăm de obi- 

 ceiQ, pot fi înlocuite prin unele de natură vegetală, fără ca bilanţul 

 azotului să sufere schimbare esenţiaiă. 



Fasolea şi mazărea îngreuează mult tubul digestiv, atât prin pro- 

 ducte gazoase, cât şi prin resturile nemistuite ; carnea şi orezul din 

 contră forte puţin ; de aci resultă contra-indicaţiuneî în potriva unei 

 diete esclusiv vegetale». (Zeitschrift fur Biologie, Leipzig u. Mun- 

 chen, 1888, pag. 351 ff.). 



Cantităţile consumate în perioada IP aQ fost: 



Pâine 900,00 



Porumb 1800,00 ^ 3600='- 



Fasole 900,00 



Grăsime 15^545 



Sare 37,50 



H-0 3300,00 



7088,95 



