BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 109 



de dreaptă s'ar părea, n'are de cât valoare relativă : când comparăm 

 nutrimentul sătenilor cu al oamenilor bogaţî, cu al nostru, neapărat, 

 că ne isbeşte o deosebire mare, care lasă asupră-ne impresiunea, 

 cum că ţăranul se hrăneşte prost. Dar, pe baza încercărilor directe, 

 este lesne a se calcula, ca în alimentaţiunea oamenilor cu dare de 

 mână se face. maî ales la noî, un lux enorm. 



Spre deslegarea definitivă a acesteî chestianî, vitale pentru ţara 

 nostră, e necesar un sistem întreg de măsuri şi anume : 



i) înainte de toate e neapărat de lipsă, să ştim cu siguranţă, cum 

 se hrăneşte săteanul nostru in diferite reginnî şi anotimpuri, ceea-ce 

 nu se poate face de cât cuocaziuneauneî anchete agricole mi- 

 nuţioase. 



Dacă unul sau altul afirmă, că ţăranul se hrăneşte răQ, de multe 

 ori comite greşala de a generalisa căte-va cazuri sau obser- 

 vaţiunî isolate. Eq cunosc, din puţinele mele călătorii prin ţară, şi 

 cazuri favorabile şi nefavorabile, cu tote acestea nu aşi ptitea afirma, 

 nici măcar atât, că hrana săteanului e variabilă, o afirmaţiune care 

 ar suferi şi ea de păcatul generalizărel. 



Un fericit început de anchetă în această direcţie se datoreşte sa- 

 vantului oculist, d. Dr. N. Manolescu, care în opera d-sale «Hi- 

 giena ţăranului, etc», Buc. 1895, (lucrare premiată de Academie), 

 pe lângă observaţiunile proprii, publică comunicările unul însemnat 

 număr de medici şi învăţători şi a furnisat ast-fel date, din cari ne 

 putem face o ideie mult mal justă şi generală de hrana actuală a 

 săteanului. Acele date permit deja concluziunea ca nutrimentul po- 

 pulaţiei nostre rurale este astă-zl mult mal variat şi substanţial ca 

 în trecut, 



2) Ancheta va permite a se stabili cele mal principale tipui-I de 

 regim alimentar la sate. Aceste tipuri se vor încerca în anume in- 

 stitute, de ez. în cele fiziologice sau în unul higienic. încercările se 

 vor face bine înţeles cu sătenii adulţi do greutate mijlocie şi vor avea 

 în vedere nu numai digestibilitatea diferitelor grupe de materii nu- 

 tritive, bilanţul azotului şi el carbonului, ci şi efectul dinamic al ra- 

 ţiune!. De aceea e necesar un aparat de respiraţiune, care până 

 acuma lipseşte în ţara n6stră. Din contră, într'o serie mal lungă 

 c\f. înrorc.-'irl se p6te renunţa la determinarea bilanţului compo- 



