110 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



nentelor minerale, a cărora dozare ar reclama forţe prea multe şi 

 timp îndelungat. 



încercările trebuesc a se face cu omenî atât în repaos cât şi în 

 muncă. De asemenea se va alege, tot prin esperienţă, un regim 

 alimentar (convenabil climeî şi stăreî noastre economice), în care să- 

 teanul produce macsimul de forţă musculară şi se găseşte în stare de 

 prosperitat^J fiziologică. Cu acest regimul ideal se vor compara ti- 

 purile obicinuite în satele noastre. Numaî în raport cu el se va putea 

 zice, că cutare saQ cutare regim alimentar este ralativ insuficient^ 

 de insuficienţa absolută nicî vorbă nu pote fi. 



Paralel cu ancheta şi cu seria de încercărî de nutriţiune ar fi de 

 mare importanţă să se cunoască cantitatea de azot, pe care săteanul 

 o dezasimilează zilnic în diferite împrejurări. In acest scop ar trebui 

 să se strângă urina din o zi de la indivizi cât mal mulţi şi să se 

 facă o dozare de azot. Cu modul acesta s'ar strânge un număr su- 

 ficient de date, care ne-ar indica cantitatea medie de azot, ce trebue 

 neapărat să iiQ resorbit din hrană. Aceasta este părerea d-lul dr. 

 C. I. Istrati, emisă cu ocaziunea comunicărel făcute de mine la So- 

 cietatea de sciinţe, asupra lucrărel de faţă, împărtăşind această ju- 

 dicioasă părere, am reprodus-o aci. Tot-o-dată acele dozări ar 

 furniza un preţios termen de comparaţiune cu rezultatele încercă- 

 rilor sistematice făcute în institutul fiziologic saQ higienic. 



In chipul acesta cred, că s'ar face lumină deplină în această irh- 

 portantă cestiune. Intru cât mă priveşte rămân în convingerea, că 

 hrana săteanului nostru, chiar când e bazată aproape numai pe po- 

 rumb, este complectă; ca ori-ce hrană esclusiv vegetală însă are 

 defectul principal de a îngreuia tubul digestiv, defect care se poate 

 corecta mult, dacă se înlocueşte o parte din porumb cu un aliment 

 mal bogat în materii albuminoase, de es. brânză, peşte, ouă, lapte, 

 carne. Ast-fel tainul muncitorilor agricoli din Moldova — i oca 

 făină (malaiQ) şi o litră {}l^ oca) de brânză saQ peşte sărat — este 

 mult mal bogat, de cam se cere, căci numai porumbul singur co- 

 prinde aprosimativ lao^'- substanţe albuminoase, aşa că cantitatea 

 zilnică se poate reduce forte bine la Soo^''- porumb, care în unire cu 

 ?oo — 3oo°''- brânză, cu carne, ouă saQ lapte, ar da o hrană potri- 

 vită din toate punctele de vedere. 



