2S4 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



rgmas un excedent de leî 256.05, despre care opiniază, ca să fie 

 trecut la veniturî şi să de consemnat în bilanţul ce se va încheia pe 

 1904— 1905. 



D. Profesor Ţiteica aduce mulţumirîD-luîI. Mihăescu, casierul 

 Societăţeî, ale cărui merite le releveză. 



D. Preşedinte se asociază la mulţumirile aduse D-luîI. Mihăescu, 

 căcî dările de semă ale Societăţet se presintă tot mat mulţumitore. 

 D-sa condamnă negligenţa D-luY Mureşeanu, care până în present 

 nu a arătat nicî cea mat mică bună-voiţă pentru a despăgubi So- 

 cietatea de paguba de 1.869 leî ce i-a pricinuit, şi adaogă că e bine 

 ca acesta sumă să fie citată din an în an şi să tr6că din dare de 

 semă în dare de semă ca o pedepsă aî moralităţeî. 



D. Profesor Mrazec presintă câte-va : Observaţiunî asupra ge- 

 neseî petrolului având în vedere^ în special, zăcămintele din 

 România. 



«Din tote hipotezele privitore la genesa petrolului nu pot fi luate 

 în consideraţie de cât două : Acea care susţine origina anorganică 

 a petrolului, emisă în forma sa mal modernă de Berthellot în 1866, 

 desvoltată de Mendelejeff în 1877 şi susţinută pentru zăcămintele 

 române de Cobălcescu ; şi teoria mal veche, aceia a origine! orga- 

 nice a petrolului, care a găsit în Engler, Hofer, Zuber şi alţii apă- 

 rgtoril sgl. 



E cert, că hidrocarburele însoţesc în cantităţi mari fenomenele 

 eruptive. Ele aO fost constatate în fumerole şi s'aQ întâlnit în de- 

 positele de origină postvulcanicâ. Inclusiunl de hidrocarbure în 

 unele minerale ale rocelor eruptive sunt frequente. Asfalt şi ozo- 

 cherit se citează în lavele din Auvergna şi de la muntele Etna ; ela- 

 terit şi alte bitumine în filone de minereuri unde ele acoperă une- 

 ori cristalele de quarţ şi de calcit. Substanţe bituminose se găsesc 

 în multe zăcăminte de mercur (Sulfur Bank în California) etc. 



Atât cercetările geologice, cât şi lucrările miniere n'aQ putut încă 

 constata o acumulare de hidrocarbure, ca zăcăminte mal mari în 

 regiunile eruptive. Mişcările orogenetice şi erosiunea, care ne-ad 

 desvălit masivele eruptive vechi şi relativ noul ne arată, că dacă 

 erupţiuni aQ fost însoţite de emanaţiuni de hidrocarbure totuşi nu 

 se datoresce lor formarea zăcămintelor de hidrocarbure astă4l ex- 

 ploatate. 



