BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 255 



Hipotesa. că zăcămintele de hidrocarbura să fie de origină orga- 

 nică, se baseză tot pe numerose observaţiunî. Intr'adevgr s'a de- 

 monstrat, că atât vegetale cât şi animale pot da nascere Ia subs- 

 tanţe bituminose printr'o descompunere ferită de aer. 



Se cunosc cărbunt ca Cannelkolile, Schweelkohle (din acestea 

 s'a scos în 187S în Saxonia 6.000 tone parafină) care sunt forte 

 bituminose, şi în care se întâlnesc adesea-orî varietăţT de ozoche- 

 rită (piropisit). 



Zuber, sprijinit pe cercetările sale în regiunile Orinoculuî, susţine 

 că petrolul şi în special acel al Carpaţilor, să fie de origină vege- 

 tală. In România sunt forte probabil zăcămintele de petrol din stra- 

 turî cu fucoizY (Eocen) descrise de Tesseyre şi S. Athanasiu, de 

 origină vegetală. Tot aşa pare că petrolul de la Băltenî din stra- 

 turile superiore pontice (Oltenia), să aibă tot o origină vegetală ^). 



Teoria originet animale petroluluî, şî-a găsit în Zalozecki, En- 

 gler şi Hofer ceî mat aprigî apărStort şi în 1902 am susţinut şinoî 

 împreună cu Tesseyre acesta theorie pentru unele zăcăminte neo- 

 gene (Gura Ocniţeî, Ţintea, Băicoî), basându-ne atuncî pe faptul, 

 că lignitele ce s'afi întâlnit prin sondage ad o structură forte lem- 

 nosă şi nu presintă nicî o modificare, care ar permite suposiţia 

 unei destilărî a substanţelor bituminose. 



In fine sunt forte mulţlf, carî admit ambele modurî de genesă 

 posibile. 



Cercetând maî de aprope zăcămintele de petrol din România 

 s'a reuşit să se despărţescă zăcămintele primare şi s'a examinat, 

 cfit era posibil, fie-care din acestea şi din punct de vedere genetic 

 şi maî ales din punct de vedere al origineî animale a petroluluT. 



Pentru ca transformarea corpuUiT unuT animal în substanţe bitu- 

 min6se să f\e posibilă, trebue să (ie complect acof)erit de un sedi- 

 ment ce exclude oxidarea şi care îl isolează de aer. .Sedimentul ce 

 îndf:plinesce acostă condiţiunti c numai sedimentul argilos (argilă saQ 

 niargă). .Se scie că aceste sediment'; se depun în cantitate mică fiind 

 in su-spensiune în apă. Precipitarea materiilor în suspensiune e fa- 

 vorisată, dacă apa conţine sărurî în soluţiune, cum e de pildă apa 



') \<ÂtU iiupo«i(ie K confirm!! prin Interenantcle lucrXrl nle Iul Murgocî (Raport tnnintnt la 

 12 Martie 190$ comisluneT dn petrol;. 



