BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 257 



Planctonul mort se pote precipita cu mare uşurinţă mat ales în 

 mărî paţin adâncî cu materiile in suspensiune, în care va li complect 

 îngropat şi ast-fel în nomolul depus la fundul mărilor el e perfect 

 isolat de influenţa aerulut şi a bacteriilor de putrefacţie. 



Calcarele bituminose sunt forte frequente şi în Ural, de pildă, 

 calcarele de la Devonicul inferior până în Carbonicul superior pe 

 o g-rosime de i.ooo şi maî bine de metriT sunt tote bituminose. 



Ele sunt calcare coraliene cu o faună bogată de moluşte şi de 

 foraminifere. In interstiţiile triunchiurilor de corale se grămădesc 

 adesea orî picăturî de petrol. 



MaY tote rocele cornose din Oligocenul Carpaţilor sunt tot bitu- 

 minose. Numerosele cercetărî aQ arătat, că aceste roce siliciose sunt 

 deposite formate de ţeste de diatomee şi radiolare în cât aicî nu 

 pote fi nicî un dubiu, că hidrocarburele sunt datorite acestor mi- 

 croorganisme. Acest fapt de alt-fel a fost relevat deja de câţî-va 

 geologî. 



In resumat: i) petrolul din zăcămintele marî nu pote fi de ori- 

 gină anorganică; 2) Zăcămintele bogate de petrol nu provin din 

 descompunerea cadavrelor de animale marî după cum cere teoria 

 luî Engler-I lofer ; 3) CantităţT marî de petrol pot nasce din vege- 

 tale terestre ; 4) E forte probabil însă, că cantitatea cea maî mare 

 de hidrocarburî ce se găsesc în rocele sedimentare sânt datorite în 

 special microorganismelor şi vegetaţieî marine maî micî; 5) Nu e 

 necesar pentru formarea zăcămintelor ca aceste hidrocarbure să se 

 nască în cantitate mare într'un volum mic de rocă ci : a) ca rocele 

 ce le conţin să fie forte desvoltate ; b) ca migraţiunea lor să se facă 

 pe cât e posibil sub presiune căcî atuncî hidrocarburele vor migra 

 repede şi se pot acumula maî uşor; cj că acumularea să se facă în 

 condiţiunT cât se p6te de favorabile." 



L). Dk Adk Ostko(;ovicii comunică societăţeî două observaţiunî 

 ale d-sale relative la comunicarea d-luî Du Sr. Bogdan: «Despre 

 prepararea protoxiduluî de azot, făcută în şedinţa precedentă. 



D-sa îşî arată surprinderea de a vedea criticată o metoda, al 

 căreî control nu s'a făcut în condiţiunile prescrise de autorul eî. 

 Pentru a vedea dacă cifra de 98,5"/,, dată de d. iîogdan ropresintă 

 în adevf'T limita superii'iră a purităţeî gazuluî, preparat din NO,,Ni i^, 

 d-sa a preparat gazul în condiţiunile şi cu tote precauţinnilf; dale 



