BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 263 



fosforescente şi la străbaterea corpilor opacî prin impresionarea 

 plăcilor fotocrralîce. Trece apoî la proprietatea ra4elor X de a des- 

 cărca un conductor electrisat şi la posibilitatea măsurăreî cantita- 

 tive a acesteî acţiunî. Amintesce descoperirea D-luî Sagnac rela- 

 tivă la radiaţiunile secundare şi terţiare şi comunică lucrările pro- 

 prii, care nu confii-mă resultatul cercetărilor luî Sagnac în ce pri- 

 vesce proporţionalitatea timpuluî de descărcare cu greutatea mole- 

 culară a metalului foiţelor electroscopulul. Explică Electrometrul 

 construit de D-sa şi modul săQ de manipulaţiune şi dă o curbă ob- 

 ţinută dintr'o serie de experienţe în basa căreia îşi menţine afirma- 

 ţiunea că legea luî Sagnac nu e generală. 



In urma experienţelor D-sale se confirmă explicarea mecanis- 

 mului descărcare!, care e datorit ionisărel gazelor. De asemenea a 

 studiat fenomenul descărcărel, variind gazele şi arată resultatele 

 obţinute. 



Acelaş dispositiv cu mici modificări l'a întrebuinţat şi la studiul 

 radiaţiunilor radiulul. Presintă eşantilone de bromură de radiu şi 

 face experienţa descărcare! unei electroscop cu ajutorul radiaţiuni- 

 lor radiulul ; de asemenea presintă şi explică aparatul spintaroscop. 

 Proprietatea radiaţiunilor radiulul de a descărca electroscopul o 

 explică tot prin ionisarea aerului. 



Relevă abaterea radiulul de la legea conservaţiunel energiei şi 

 dă explicarea acestui fapt prin existenţa unei legi de evoluţiune a 

 elementelor în urma căreia s'a putut stabili chiar ordinul de mărime 

 al duratei vieţel diferitelor elemente radioactive. 



In legătură cu chestiunea radiaţiunilor, amintesce radiaţiunile 

 N ale D-luI iilondlot. arătând stadiul actual al acestei chestiuni şi 

 atitudinea diferiţilor savanţi faţă de existenţa sad neexistenţa aces- 

 tor radiaţiuni, ce pot d considerate ca radiaţiun! induse. 



U. Preşedinte mulţumesce D-lu! Prof. Dr, 1 IruMr/.Kscu pentru 

 interesanta D-sale comunicare. 



D. Dl'.. Sa VA ArnANAsir presintă spnj pubiicarcj in Ikiletin o 

 lucrare u Asupra stratigrafiei muntelui Stâni.^ura din nordul 

 Moldovei şi asupra unul Pachydiscus din flişul creiacic din 

 acest munte.» 



«.Succesiunea straturilor cretacice ce constituesc .Sta niş6i'a este : 



i) Im hasă straturile de Bahşa din şisturi marn6s(; şi greşuri 



