S<64 BULETINUL SOCIETĂŢII BE SCIINŢK 



dure cu hiroglife, cart se văd deschise mat ales în marginea de vest 

 a Stânişoret, formând cute strânse în direcţiunea N.N.W. şi repre- 

 sentând cretacicul inferior probabil Gaultiil ; 



2) Conglomerate şi gresurî grosiare carf constituesc cea mat 

 mare parte a munteluT având o grosime de 500 — 700™- Ele aQ di- 

 recţiunea N ^o'- W formând un sinclinal larg rezemat discordant 

 pe straturile inferiore. Aceste gresurî şi conglomerate gigantice de 

 ţărm sunt considerate de prof. Uhlig ca făcând parte din învelişul 

 de cretacic superior ce acoperă la exterior clipele din Carpaţiî 

 osticY şi ar aparţine de Cenoman. 



3) Straturile cu Pachidiscus alcătuite dintr'o alternanţă de gre- 

 surî şi şisturt marnose rezemate concordant pe diviziunea prece- 

 dentă şi formând un sinclinal strâns în curmătura munteluî pe 

 unde trece şoseua. Ele sunt echivalente cu straturile de Istebua 

 din Silesia şi cu straturile cu Scaphites constrictus din Galiţia şi 

 represintă prin urmare Senonul. 



Dimensiunile colosale ale blocurilor din conglomerate, dintre 

 cart unele aQ înfăţişarea unor micî clipe, nu se pot explica, de cât 

 admiţând că ele provin f6rte de aprope de locul unde s'au produs 

 şi dect exclude provenienţa lor din clipa RarăuluT s'aQ din margi- 

 nea maseî cristaline de la vest de Stînişora. Ipotesa cea maî pro- 

 babilă este, că aceste blocurY de şisturî cristaline şi de roce permo- 

 mezozoice vechî provin din aripa externă a geosinclinaluluî mar- 

 ginal constatată de Uhlig în Bucovina şi mat la Sud în Transilva- 

 nia estică. In Stînişora, marginea externă a acestuî geosinclinal nu 

 iese la ivelă fiind acoperită de învelişul puternic de cretacic superior. 



Spre Vest straturile cretacice superiore din Stânişora transgre- 

 seză peste cretacicul inferior alcătuind Migovanu, Pietrile-Hâgi- 

 cosulut si Obcina Goia. 



Spre Est flişul cretacic vine în contact, după o linie de ruptură 

 cu straturile de Şipote, care represintă oligocenul inferior. Aceste 

 straturi sunt constituite din : Gresurî quarţitice negre, şisturî sili- 

 ciose negre, marne siliciose şi şisturî argilose bituminose. Ele se 

 vSd pe părîul Hartonesa şi pe Suha între Esle şi Tabăra formând 

 cute strânse plecate spre Est. Maî spre Nord constituesc culmea 

 Ciumărna şi apar în valea Negrileseî. 



La Dolia în basenul superior al părîuluî Nemţu straturile creta- 



