296 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Acest derivat acetilic încălzit pe o lamă de platină în primul 

 moment se topesce dând un lichid galben transparent, care însă se 

 descompune imediat, cu desvoltare de gaz, transformându-se într'o 

 massă de culore roşie-cărămi4ie, care la rendul sgfl se descompune 

 maY departe, lăsând un residiu abundent de cărbune. încălzit, 

 ca de obicei, în mod regulat într'un tubuleţ, începe a se colora 

 în galben pe la 220", apoî se face din ce în ce maî închis, devine 

 roşu-portocalio, şi în urmă roşu-cărămicJiQ, fără însă a se topi. 

 Dar, dacă introducem tubuleţul în baia încăldită maî d'înainte la 

 260" — 262*', după im moment substanţa se îngălbeneşte topin- 

 du-se de o-dată cu mare desvoltare de gaz şi în cele din urmă se 

 prinde într'o massă de culore roşie-cărămic^ie. 



In afară de anhidrida acetică, acest derivat acetilic se disolvă cu 

 mare uşurinţă în acid acetic glacial mat cu semă la cald. Dacă nu 

 cristalizeză prin răcire se adaogă o mică cantitate de eter acetic. 

 Fiind-că în acest disolvant e aprope insolubil, cristalizaţiunea începe 

 imediat, depunendu-se substanţa sub forma de rozete de ace mi- 

 croscopice subţirî sati, dacă cristalizaţiunea s'ar face maî încet, în 

 tăbliţe microscopice forte subţirî. Se maî disolvă forte uşor în apă 

 şi încă maî mu It în alcaliile fixe sau în amoniac, chiar forte diluat. 

 Cum se vede, prin introducerea unuî grup acetil în moleculă, sub- 

 stanţa capătă proprietăţî mult maî acide. In adevSr derivatul ace- 

 tilic, bine uscat şi pulverizat, dă o sare de amoniu fiind agitat cu o 

 soluţiune de amoniac uscat în eter etilic absolut anhidru. Substanţa, 

 filtrată la trompă, spălată cu puţin eter anhidru şi ţinută în exica- 

 tor, pe clorură de calciu, dă, chiar după o oră, cu reactivul luî 

 Nessler, o reacţiune forte pronunţată ; totuşî acesta sare de amoniu 

 se disociază puţin câte puţin, pierzând amoniacul, de 6re-ce după 

 dou6 ceasurî nu maî dă reacţiunea cu reactivul luî Nessler. 



Faptul că substanţa acesta e maî uşor solubilă în alcaliile fixe de 

 cât basa neacetilată, disolvându-se cu uşurinţă chiar în amoniac 

 diluat, şi în special faptul că substanţa uscată dă o sare de amoniu 

 prin metoda luî Hantzsch, ne-ar conduce să admitem că acest 

 derivat acetilat ar avea constituţia corespun^gtore formeî enolico- 

 aminice: 



