BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 308 



Derivatul dihromurat 



Intr'un amestec de 4 c.c. de acid bromhidric conc: (D=i,49) şi 

 2 c.c. de apă se disolvă gr. 0,7 de basă. Se încăl^esce apoî solu- 

 ţiunea la 70 — 80 de grade şi se adaogă, în 4 saQ 5 porţiunî, 

 c.c. 0,55 de brom agitând bine lichidul până când tot bromul e 

 complect absorbit. 



Lăsând să se răcescă, bromhidratul dibromoderivatuluT crista- 

 lizeză sub formă de prisme mict şi transparente ce se culeg la 

 trompă, se spală cu forte puţină apă rece şi apoî cu un amestec de 

 eter acetic şi de alcool (i : 2) ; în urmă se pune în vid pe calce so- 

 dată. Din soluţiunea mumă se pote obţine o cantitate destul de 

 mare de substanţă bromurată, liberă de acid bromhidric, întrebuin- 

 ţând metoda despre care voiQ vorbi maî târliţi (ve^I pag- 305)- 



Fiind-că din bromhidratul acesta am avut basa dibromurată ab- 

 solut identică cu aceea ce se obţine din bromhidratul preparat cu 

 metoda precedentă, m'am mărginit a determina acidul bromhi- 

 dric prin metoda luî Volhardt. 



Gr. 0,1550 de bromhidrat ad întrebuinţat c.c. 4,3 de soluţiune 



7^ de NOgAg. 



Gâsit Calculat pentru CjM^N^OBro . HBr 



HBr7o 22,46 22,18 



Proprietăţile acestuî bromhidrat sunt absolut identice cu acelea 

 ale bromhidratuluT descris maT sus. 



Derivatul tribromurat 



Intr'un amestec de 8 c.c. de acid bromhidric conc, şi 4 c.c. de 

 apă, se disolvă gr. 0,8 de basă, se încălt^esca soluţiunea la 70 — 80** 

 şi se adaogă, în 4 sad 5 porţiunT, c.c 0,9 de brom, menţinând 

 mereQ lichidul aproximativ la temperatura de maY sus. Ultima por- 

 ţiune de brom se absorbe în general cu multă greutate şi dacă se 

 lasă să se răcescă lichidul, ast-fel colorat prin brom liber, atuncî 

 bromhidratul tribromoderivatuluT cristaliz^ză în ace tabulare co- 

 lorate în galben aurid. Coloraţiunea acesta trebue să fie datorită 

 uneî mici cantităţî de brom, probabil sub forma de brom de adi- 

 ţiune. In adevăr, substanţa nu se d',-color(';ză de loc, ţim'nd-o chiar 

 în vid, un timp îndelungat peste baghete de potasă sparte de. cu- 



