328 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



In judeţul Prahova la Poiana. Dupe Cobâlcescu ') s'a găsit sulf 

 între Colibaşi şi Băicoi. Dupe Danieloff la Şotănga în judeţul 

 Dâmboviţa, în judeţul Vâlcea la Piiciosa în Valea Otaşiduî -). 



In cercetările mele asupra formaţiunilor salifere am întâlnit suit 

 în tote acele puncte unde se găsesc gipsurT bituminose sau gipsurî 

 însoţite, fie de greşit bituminose, fie de calcare bituminose. 



La Valea Sărit şi în Valea Reghioru gipsurile sunt aşa de 



^) P. Pom, Etudes. etc, p. 5. 



-) D-1 G. MuRi:oci îmî cmniinică urinitorele asupra acestui xăcSment, pe care d-sa '1-a stu- 

 diat : «Acest zăcStnent e singurul pâiiS acum gSsit în Oltenia. Sulful se găseşte aci tot în sa- 

 lilerul miocenic, în complexul superior acompaniind gipsurî şi arijile negre cu cristale de gips. 

 Saliferul superior în acesta regiune apare ca o bandS de direcţie E-Wi limitată spre N. printr'o 

 falie, ce o aduce în contact de Ia Băile Govorf.T până la VălenT cu saliferul inferior (pote 

 BurdigalLin'', pe când în spre S. e mărginită în zigzag prin sarmatic şi pontic sdrenţuite de văile 

 transversale. La Păiişeşiit saliferul e scufundat în sinclinalul falie, iar spre .Vt'/-/;;»!'//" se r'dică 

 într'un mic anticlinal, Rocele caracteristice saliferuluî se întâlnesc şi la P.liişcştT. La bază 

 avem pala «potmoln, alb sau gălhuiu, uneori nisipos, alte-orî fin şi compact ca o cretă fină; 

 ele apar în anticlinalul Şerlnineţilor şi peste apa Oiăsăulaî. Peste pala vin argile şi marne vi- 

 nete cu intercalaţii de nisipurî sure si brune, precum şi alte slabe intercalaţii de «pala». Pe 

 acest Complex apar eflorescente abundenle, iar la Eiiache în P.mşeşii (drepta şoselei) şi lângă 

 sonda de petrol avem îsvore sărate. Deasupra acestor formaţiuni vine iar un complex de argile 

 şi marge, şisturi argilâse alterate prin ape minerale cu intercalaţii de gresiî şi marbe compacte, 

 de şi-îturî argilo-bituminâse tnri şi de straturi de pala micaceu. Se vSd pe şoseua din Păitşi:slT 

 la Durii, unde arată un metamorfism curios : şisturile argilose rarî sunt crăpate în douc, reduse 

 în bucăţi fioligonale ; fie-care bucată e inaî mult sau maî puţin oxidată şi îmbrăcată într"o că- 

 inase de argilă ferugînâsă vărgată brun (până la 2 — 3 mm.1, care e tot roca, maî mult alterată. 

 Printre bucăţi, în crăpăturile primitive, .se vgd cruste de mică, cri.stale de gips. Roca tată, de 

 alt-fel, are pe crăpături eflorescente galbene de sulfaţi de fer. Isvorul sărat de la Enache se 

 semnala maî 'nainte în aceste formaţiuni cari în tată regiunea sunt fârte cutate. Cam tot Ia 

 acest orizont aparţin şi formaţiunile cu sulf de la Puciosa. Aci avem doug sau treî straturi de 

 gips (20 — 30 cm.) compact între argile nisipâse pulverulente. Deasupra lor pare a fi pala 

 «potmol», dar fârte desagregat. Argilele de sub «potmol» sunt negre, clei6se, cu miros greii 

 de SOo şi sunt bogate în cristale de gips noîi format, mărunte (până la 2 cm.), iar pe crăpături 

 în eflorescente de sulfaţi feroşî ; argilele sunt forte umede fde şi nu plouase de maî multe sop- 

 tămânî). La suprafaţă sunt calde de 30* — 35° (era dupe o ^i forte căldurâsă), la adâncime de 

 30 cm., însă Sunt maî recî. apr6de normale. Gipsurile sunt corodate, reduse pe unele locuri la 

 un nisip gipsos saii la argilă pulverulentă fârte porâsă ; în unele gipsurî maî argilose remân 

 cristale de gips corodat ; la acestea se vede şi o materie brună bituminâsă întărită prin esca- 

 vaţiunî şi crăpături. De notat însă, că chiar la aceste roce se ved cruste de gips noii format, 

 cum de alt-fel s'aii întâlnit tot în acesta regiune (la Govora-băî, în faţa vileî Constanţa-Ma- 

 rieta), calcare bituminâse maî mult sau maî puţin feruginâse, cu nodnle micî de gips, dar şi 

 cu cruste în eflorescentă de gips noii format. Sulful e la argilele de deasupra gipsurilor, dar 

 sub argilele negre cu cristale de gips. El fârm^ză cruste galbene şi verijî, cu miî de cristale 

 microscopice pe pereţiî crăpăturilor din argile. Chiar în molozul că(;lut de curend sunt cruste de 

 sulf, aşa că el se formeză actualmente. La distanţă de sute de metri mirase ă SO^ ; HjS însă 

 de loc ; dar isvârele sărate sunt puţin sulfurase. Ilidrocarburele gazase pot pătrunde din bur- 

 digalian, căcî prin sonda de maî la Sud s'aii dat de gaze fârte abundente. Şi în isvârele sărate 

 se semnaleză hidrocarbure gazase». 



