BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 329 



impregnate cu bitumen in cât sunt negre. Cristale micî de sulf 

 frumose se găsesc apoî în gresiile gipsose petrolifere de la Hârja 

 şi în gipsurile de la Puciosa^ în judeţul Dâmboviţa. Insă zăcă- 

 mentul cel maî important de sulf astă^î cunoscut, e cel de la Ver- 

 bilăii. în judeţul Prahova. 



Tete aceste zăcăminte nu trebuesc însă confundate, din punct 

 de vedere genetic, cu depositele de sulf din apele cu H2S, deposite 

 uneorî remarcabile, cum de pildă sunt cele din valea superioră a 

 Zăbalei din Pârîul alb, lângă Vizanti, şi în fine din tote locali- 

 tăţile unde se ivesc ape sulfurose maî concentrate. 



In ceea- ce privesce sulful pulverulent din şisturile menilitice, 

 amintit în raportele biurouluî geologic '), e forte probabil că e 

 vorba de eflorescentele galbene, caracteristice şisturilor menilitice 

 şi aparţinend în cele mat multe casurî la sulfate bazice de fer. 



Am avut ocasie să studiez maî de aprope zăcământul din Fălea 

 Ferbilăiihiî, în timpul explorărilor superficiale ce s'au făcut în ve- 

 derea uneî exploataţiunT. 



Valea f'erbilăuluî este o vale transversală, care taie o mare 

 parte din zona flişuluî şi din regiunea subcarpatică, până la Dum- 

 brciveşl 1 -S/â i'l ea nea . unde Verbilăul se varsă în Teleajen, dând 

 ast-lel la ivelâ structura acesteî regiunT aşa de complicate. 



Isvorele Ferbilăuliiî sunt situate în zona flişuluî. La sud de 

 Fălea Fulpcî, Ferbilăid părăsesce flişul eocenic şi cretacic-), şi 

 străbate Golful miocenic de Slănic, până la sud de satul Fer- 

 hilău, aprope de unirea sa cu Slănicul. 



Goljiil de Slcînic ■'') e format de saliferul miocenic cutat, forte; 

 bogat în massive de sare *). Peste miocenic, în regiunea dintre 

 Ferbilăit şi Basca Chiojdenilor, vine pe alocurea ponticul în 

 transgresiune. 



In formaţiunea saliferă subcarpatică şi mat ales în a Golfului 



'1 II. I'. 22. 



') Am coiutita( cert pretenţa senonianului In K. /V^r/i;/ ,■ în complexul de grcsiî fine şi 

 gfi>v>Une (le la /'tuiul lut !ftrban- ^odă am gitsit un fragment de amonit r(?ti piistrat ; iar eo- 

 ceniLul e pe .Mănuta în ^alca yerbildulur, la K«//cu şi în V. l^iil/'cr. 



*) MiiA/.KC »i TEia.sKYRK, Privire geologică aiufra formafiunilor lali/erc ;i ziIntiiiiiili-U <le 

 lare din Momăaia, în iMonit. interei. />etrol., Kucuresci, 1901. 



'> Halifcriil rnarnot coii;ine în ^aleu Slaniculii/ ^i \u K. I^erbilaulut in:i»»ivp de sare: Iu 

 SiJ/iic, (lonC mauive la /'oiuna, la Slţ de l'/. Mdciuca. 



