H3S liULETJNUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



nu se pote demonstra nicT o urmă de fenomene vulcanice şi unde 

 prezenţa lor coincide regulat cu a zăcămintelor de sare, cum e în 

 special cazul pentru multe zăcăminte de petrol din România. 



In totă regiunea saliferă subcarpatică se constată decî că geneza 

 sulfuluY e intim legată de prezenţa gipsulut şi de hidrocarburî şi că 

 nu e absolut nicî un fenomen vulcanic, care ar interveni în forma- 

 ţiunea acestut mineral. 



Ipotesa emisă de NiEDZWiEczKY că zăcămintele de la Swoszoivice 

 ar trebui considerate ca « Lagunenbildung innerhalb welcher Exha- 

 lationen von Schwefelwasserstoff die Bildung von Schwefel verur- 

 sachten« ') nu mi se pare de loc întemiată. 



Zăcămintele siciliene şi cele din Spania presintă o analogie mare 

 cu cele subcarpatice. E posibil ca vecinătatea relativă a vulcanilor 

 să fi avut ore-care influenţă asupra formări! zăcămintelor. Presenţa 

 celestinului însă şi în special a varietăţilor de siliciu nu mi se par 

 argumente decisive, după cum crede Spezia şi alţiî, pentru o origine 

 hidrotermală a sulfului; maî ales că presenţa uneî roce siliciose ca 

 tripoli — rocă forte frecuentată în formaţiunea cu solfare a Italieî 

 meridionale — pote întru câtva să fie causa depunereî silicei. 



Se pune acum cestiunea, dacă sulful provine direct prin redu- 

 cerea gipsului saO dacă e depus din ape sulfur6se. După Deecke 

 sulful s'ar forma în Italia de sud direct din gips, fenomen ce s'ar 

 putea observa şi astăcjî. Pe de altă parte, depunerea sulfului din 

 ape sulfurose este demonstrată. Aceste ape provin la rândul lor 

 din reducerea gipsului. 



La l'erbiJăxi sulful se găsesce închis in gips recristalisat. Decî 

 sulfatul de calciu a fost disolvat şi din soluţiune s'a depus sulf. In 

 line tote fenomenele par a vorbi în favorea unei reduceri a gipsu- 

 lui prin hidrocarbura în presenţa apel. Fenomenul pote să ^\e. f6rte 

 complex şi depinde de sigur de condiţiunile locale. E însă cert, că cel 

 3 factori de mal sus par a fi absolut necesari pentru geneza sulfului. 

 Acesta idee a fost exprimată deBiscHOF: uBituminoser Gips und Was- 

 serdămpfe sind offenbar das Material flir die Bildung des Schwefels. « 



Reamintim aci că in gipsul de la Puciosa {Dâmbovifa), care e 

 uşor bituminos, se formeză sulf şi astă^î, însă numai în părţile ca- 

 vernose ale gipsului, unde o acţiune disolvată a apel e manifestă. 



'■) Loc. cit; p. 27. 



