BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 349 



grosiare şi conglomeratele, straturile arată cum am vScJut numai o 

 slabă înclinaţie spre Est sau spre West. 



Comparînd greşurile şi conglomeratele din Stânişora, precum 

 şi straturile cu Pachydiscus de la partea superioră, cu alte deposite 

 din zona externă a flişuluî cretacic superior din Carpaţî, am găsi 

 că echivalentul lor cel maî apropiat în privinţa vîrstei şi în parte 

 şi în privinţa constituţiei petrografice, ar fi straturile de Istebna 

 şi straturile de Friedeck din Carpaţiî Silesieî. In special alter- 

 nanţa de greşuri şi marge cu Pachydiscus ar fi un echivalent al 

 straturilor senoniene cu Inocerami şi cu Scaphites cf. constrictus 

 din Carpaţiî Galiţieî. Cum să scie partea inferioră a straturilor de 

 Istebna, alcătuită ca şi în Stânişora din gresurî grosiare masive şi 

 din conglomerate este considerată în general ca aparţinînd la ce- 

 noman. Dupe A. Liebiis ') însă straturile de Istebna ca şi straturile 

 de Friedeck ar aparţine esclusiv la Senon. Transgresiunea cretacică 

 superioră ar lî începutut deci în Carpaţiî Silesieî odată cu Se- 

 nonul. 



Pentru versta cenomană a greşurilor grosiare şi a conglomera- 

 telor de ţfirm din Stânişora ns lipsesce până acum orî-ce dovadă 

 paleontologică nediscutabilă şi este forte probabil ca straturile maî 

 superiore a acesteî succasiunî forte puternice să aparţie tot la Se- 

 non ca şi straturile de deasupra lor. Consideraţiunile geologice însă 

 trase din rtîspîndirea învălişuluî clipelor în Carpaţiî osticî ne 

 fac să considerăm partea inferi6ră a acestor gresurî şi conglome- 

 rate ca aparţinînd la cenoman. Ast-fel să ştie că la marginea in- 

 ternă a Carpaţilor, atât în Maramureş şi Bucovina cât şi la Glodu 

 în Moldova, presenţa cenomanuluî este neîndoelnică. Act^stă zonă 

 internă de cretacic superior cum a arătat Uhlig este însă în legă- 

 tiu*ă cu zona esternă prin Bucovina şi decî ar fi gred de explicat 

 lipsa cenomanuluî în zona externă din Moldova. 



înainte de a examina alte c^jstiunî stratigrafice, să ne oprim pu- 

 ţin asupra origineî blocurilor din conglomerat=:le de pe Stânişora, 

 liind-ci din discutarea maî de aprope a acesteî cestiunî vor resulta 

 câte-va conclusiunî importante asupra istorieî geologice a acestuî 

 munte. 



Iicr elnige Fowilien am drr karpitinclieii Krcidr, mit iitrati)(raphischcii Bemerkungeii 

 «un l'rof. V. Ubiig. Beltr&ge iar l'aliiontoingie Oeiterreich-L'ngarni. Btl. XIV, igo2 Wi'-n. 



7 



