350 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Am arătat în urmă că aceste blocurt ati orig-ina în vechea masă 

 a Carpaţilor răsăritenî din nordul Moldoveî. 



Atât constituţia petrografică cât şi mărimea acestor blocurî es- 

 clud posibilitatea că ele ar putea să provie de la o distanţă cam de 

 30 km. din o catenă muntosă veche ce s'ar fi întin^înd la margi- 

 nea externă a Carpaţilor în direcţiunea Nord- West, ca o continuare 

 a Dobrogeî până aprope de Przemysl, cum presupune profesorul 

 R. Zuber ^), pentru a explica origina aşa numitelor blocuri exotice 

 din formaţiunea oligocenă şi saliferă a Moldovet. Mat mult încă, 

 blocurile enorme de roce cristaline şi de calcare mesozoice vechî, 

 care se întîlnesc ca nişte stîncî isolate pe clina Stânişoreî ne-ar 

 putea face să le considerăm ca nişte micî clipe care apar de 

 sub mantia acoperitore a cretaciculuî superior. Ast-fel pe clina 

 de apus a StânişoreY, pe plaiul Unguruluî sub muntele Babşa, 

 se vgd mat multe stâncî alăturate de calcar cu Caprotine, dintre 

 care cea mat mare are o înălţime de 4 m., iar suprafaţa ocupată de 

 aceste stâncî este cam de 2.500 m. p. Maî sus de stâncele amintite 

 în poiana de pe muntele Babşa, se v6d stâncî de quarţ alb carî se 

 par a fi rupte de pe loc. Lipsesc însă deschideri din care s'ar putea 

 conchide sigur asupra raporturilor stratigrafice dintre aceste stâncî 

 vechî şi greşurile de prin prejur. Chiar pe culmea muntelui între 

 curmătura Stânişoreî şi Piatra-luî-Epure, se vgd blocurî forte marî 

 de şisturî cristaline şi de calcarurî, unele isolate, iar altele cuprinse 

 în sfresurile grosiare. 



Dimensiunile acestor blocurî şi faptul că unele din ele, chiar 

 dintre cele maî puţin resistente, sunt puţin usate, fac de asemenea 

 greu de admis provenienţa lor de-a dreptul din clipa de pe Rarău, 

 de la o distanţă de 30 km. saQ de la marginea externă actuală a 

 maseî cristaline dintre Borca şi Broşteni, situată 16 km. la vest de 

 culmea Stânişoreî. Alte consideraţiunî geologice ne duc la aceiaşî 

 conclusiune. Aşa să ştie că pe totă marginea maseî cristaline din 

 Moldova, cuprinsă între Tarniţe la Nord şi muntele Măgura pe Bis- 

 trici6ra, lipseşte orî-ce urmă de clipe de calcar cu Caprotine, iar 

 presenţa Orthogneisuluî nu a fost semnalată până acum în acesta 

 parte. Pe de altă parte între cretacicul superior din Stânişora şi 



*) R. Zuber. Neue Karpathenstudien. Iahrb. der K. K. geolog. Reichsanstalt Wien 1902, 

 pag. 252—255. 



