BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 35d 



masa cristalină, se întrepune o zonă largă cam de io km de cre- 

 tacic Inferior, în care nu se observă conglomerate litorale. Profeso- 

 rul Uhlig ') explică lipsa clipelor în acesta regiune prin existenţa 

 uneT mari falit longitudinale saQ a uneî scufundări a aripei interne 

 a geosinclinalulul marginal permo-mesozoic din acesta parte 

 (permo-mesozoischeRandmulde), scufundare care a avut loc înainte 

 de depunerea neocomianulul. 



Aceste fapte ne duc la concliisiunea că blocurile din con- 

 glomeratele de pe Stânişora provin de forte aprdpe de locul 

 unde se a fă şi anume din marginea externă a geosynclinalu- 

 luî marginal acoperit aici cu totul de transgresiunea cretacică 

 superior ă. 



Cum se ştie, aripa internă a acestui geosinclinal marginal este 

 representată prin clipele de pe Rarău, iar aripa externă saQ estică 

 constatată de prof. Uhlig '^), este constituită din o bandă îngustă 

 cam de ?. km. de roce de şisturi cristaline, mal ales de gneis gra- 

 nitoid cu feldspat roşu şi de conglomerate, dolomite şi calcaruri 

 permo-mesozoice, printre care se află şi calcarnrile cu Caprotine. 

 Ea iese la ivelă de sub conglomeratele şi greşurile ci-etacice supe- 

 riore, în apropiere de Câmpu-Lung în Bucovina la o depărtare de 

 8 km. de marginea masei principale a Rarăuluî, şi mal la Sud în 

 nordostul Transilvaniei la o depărtare de 1 1 km. de clipa prin- 

 cipală. 



Este dccî forte probabil că direct iunea Nord- Nord- Fest a 

 citlmeî Slăuişoreî a fost desemnată incă înainte de începui ni 

 transgresiunei cretacice superiorc prin un şir de mici clipe 

 sau de stânci de şisturi cristaline şi de roce permo-mesozoice^ 

 cari represintau aripa estică saii externă a geosynclinaluluî 

 marginal şi a căror ruine le vedem astă^U în conglomeratele 

 cretacicului superior din acesta partc^ ceia ce este represintat 

 în Fig. I, prin grupa X. 



K<îmînc acum să arătăm raporturile stratigrafice dintre straturile 

 din Stânişora, pe de o parte cu straturile cretacice de la Vest, iar 

 pf; de alta cu marginea internă a flişulul paleogen de la Est. 



(jrcsurile şi conglomeratele cretacice superi6re din .Stâniş6ra 



>} V, iriiuo. Bau and Bild dcr Kirpaten. p«g. 814. 

 ») V, Um.10. op. cit. pag. 801 — 807, 



