362 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCHNŢE 



transgreseză spre Vest peste straturile cretacice inferiore de la 

 marginea internă a flişuluî, formînd partea superioră a ramificaţiilor 

 muntose care se întind între Sabaşa şi valea Cotirgaşilor ca: Migo- 

 vanu şi Gemeni, Pietrele Hăcigosululf, Gura Plaiului, Goia şi Băi- 

 şescu. Pe Pietrele Hăcigosuluî conglomeratele de ţ6rm formeză în 

 partea superioră un părete vertical spre Sud-Est de 40 — 50 m. 



Direcţiunea straturilor cretacice superiore este aicî în general 

 Nord is*^ — 30" Ost, iar înclinarea cam 45'^ spre N W sau S E, for- 

 mând anticlinale şi sinclinale largî dirijate N N E. Valea Pietrosa 

 este tăiată într'un anticlinal ale căruî flancurî sunt formate de Ge- 

 meni şi Pietrele Hăcigosuluî, iar valea Cărbanaruluî în partea su- 

 perioră este aşezată în un Sincliiial dintre Pietrele Hăcigosuluî şi 

 Gura PlaiuluT. In valea Cotirgaşilor, în dreptul Picioruluî Latu, se 

 vede descoperit un anticlinal de cretacic inferior, alcătuit din ban- 

 curî de greş, marge şistose şi calcarurî marnose compacte negriî. 



Aceiaşî transgresiune de gresurî grosiare cretacice superiore, 

 în bancurî grose sau aprope masive, o constatăm şi în valea Far- 

 caşeT, preste straturile cretacice inferiore de la Gura Babşei. 



Asupra raporturilor stratigrafice dintre flişul cretacic şi flişul pa- 

 leogen din Moldova nordică ne lipsesc până acum orî-ce date, de 

 aceia voi da aicî în acesta privinţă câte- va observaţiunî de la mar- 

 ginea de Est a Stânişoareî. 



Spre răsărit de zona flişuluî cretacic din Stânişoara se întinde 

 în basenul Suhăi, între Esle şi Tabără, o bandă largă cam de 6 km 

 de şisturi negre ce aparţin la partea inferioră a şisturilor menilitice 

 din oligocenul inferior şi anume la faciesul petrografic cunoscut în 

 Bucovina ') ■ i în Carpaţiî Bacăuluî (Teisseyrej sub numele de Stra- 

 turile de Şipote. Acest complex de straturî f6rte variate atinge o 

 grosime de 350 — 400 m. şi este constituit din : 



a) Greşuri gvarţitice negriciose cu spărtura sticlosă. de multe 



1) K. M. Paul. Grvindzuge der Geologie der Bukowina. lalirb der geol. Reichs anstalt Wien 

 1876 pag. 312. 



Straturile de .Şi/ol (Schipoter Schichten), una dintre puţinele denumiri stratigrafice ro- 

 mâneşti generalisate în literatura geolcgicK, sunt ast-fel denumite de Paul după localitatea 

 .Şipot de la isvorul Sucevei unde rîul slrăbate recele dure ale acestei grupe şi formeză c<tderî 

 de apS şi repezişurî vestite în partea locului. Aceste straturî sunt petrografic perfect identice 

 cu straturile de la margina internii a tlişuluî paleogen din judeţul Suceava 'şi se reaziniit spre 

 Est pe mărgele cu fucoide şt greşurile cu hieroglife eocene (Neocom după Paul), iar spre Vest 

 vin în contact cu zona flişuluî cretacic superior, deci aîi aceleaşî raporturi stratigrafice ca şi în 

 Moldova. 



