BULETINUL SOCIErÂŢII DE SCIINŢE 358 



ori CU reflecte albăstriî. ort cu particule ver^iî diseminate în masa 

 roceî. Aceste gvarţite. forte CRractcistice, se presintă în bancurî 

 ofrose până la 2 dcm. şi trec în un greş silicios cu firul mărunt saii 

 chiar într'un cono-lomerat ver4iQ mărunt pe a căruî suprafaţă alte- 

 rată se v6d rar secţiunî de numuliţî micî. 



b) Şistiirî argilose negre în foî sau în plăct subţirt, asemenea 

 cu cele obicinuite în divisiunea şisturilor menilitice din Nordul Mol- 

 dovei. De multe ort. ca la Tabără şi Poiana-Domneî, şisturile ne- 

 gre devin argilo-siliciose, dure, cu aspectul ardesiei. Câte o-dată ca 

 d. e. pe pariul Hartoneasa care se varsă la Poiana-Domneî pe 

 dreptă Suhăi, aceste şisturi argilose sunt fragede, de col6rea şo- 

 colatei şi forte bituminose, orî trec în argile negriciose moT carî 

 arată des suprafeţe de alunecarea strălucitore. 



Pe Părîiil Roş cai'e curge din verful Măguriceî la Poiana-Dom- 

 neT, ies la ivelă argile de colore roşie cărămizie cart coloreză câte 

 o-dată apa acestut pârîQ de unde ÎT vine şi numele. Cum să ştie, 

 atât in Galiţia cât şi în Carpaţiî Bacăuluî (şisturile de Tergu-Ocna) 

 şisturile argilo-mărgose roşiî şi ver^l, caracteriseză partea cea mat 

 inferioră a flisuluî paleogen ; aicî însă aceste şisturY roşiî apar şi în 

 grupa straturilor de şipote, probabil la basa lor. 



c) Marge siliciose negre asemenea jaspuluî, forte dure cu spăr- 

 tura conchoidală, în bancurT până la 0.50 m., care trec câte o- 

 dată în marge siliciose obicinuite saQ se presintă în lăuntrul stratu- 

 rilor mărg6se sub formă de concreţiunî marî rotunjite. Aceste roce 

 siliciose negre să întâlnesc de obiceiQ la contactul cu greşurile gvar- 

 ţitice. Forte probabil că aceste marge siliciose negre şi argile roşiî 

 de la Poiana-Domneî ad fost luate de Leiser în 1858 ca mine- 

 reuri de fer de pe «Valea Mălin, mat în jos de coturnii Esla» şi 

 anume : pyrosiderit cu 2 3''/o fer, hematit cu 357n Ş' limonit cu 

 36—4070 fer. 



d) In alternanţă cu aceste roce siliciose negre, însă maî puţin 

 caracteristice se maî întâlnesc : şisturi marguse vinete şi greşuri 

 calcar ose cenuşii dure micafere carY se altereză la suprafaţă în 

 bancuri până la 2 m. grosime, cum se vede în extremitatea picio- 

 ruluT Runciil Eslet. 



Intre Rsle şi Poiana-Domneî şi între labară şi gura pârîuluî 

 I'Va.sinii. albia SuhăT fiind tăiată în aceste roce negre siliciose, 



