354 BULETLNUL SOCrETĂŢII DE SCIINŢE 



forte dure, form^zâ doug cheî prin care apa curge în cascade 

 micî. 



Direcţiunea straturilor de şipote variază între N 15*^ W şi N 15'' 

 Ost, acesta din urmă se observă maî ales spre marginea externă 

 a zoneY, între Poiana-DomneY şi Tabără. înclinarea este mai tot- 

 d'a-una spre Vest sub un unghiu maî mare de 50*^, formînd cute 

 strînse plecate în general spre Est, cum se observă d. e. la Tabără 

 şi la Poiana- Domneî. Pe pârîul Hartoneasa şi chiar în marginea 

 Stânişoreî, aprope de gura pârîuluY Nemţişoru straturile sunt ple- 

 cate spre Vest de un unghiu aprope de verticală, în cât se par că 

 dispar sub straturile cretacice de la partea inferioră a StânişoreT, 

 de unde trebue să conchidem că straturile cretacice din Stăni- 

 şora sunt separate de straturile flişuluî paleogen prin o falie 

 (Falten-Bruch, pli-faille) sau prin o ruptură longitudinală 

 în direcţiunea straturilor. 



In opera «Bau und Bild der Karpathen,» prof. Uhlig însemneză 

 pe charta tectonică sub denumirea de Schipoter Schichten (Paul) 

 o zonă internă de paleogen care mărgineşte la exterior invăhşiil 

 de cretacic superior din Galiţia estică şi din Bucovina. Acesta 

 zonă cu şisturî ne^-re şi gresurî siliciose, care ar representa conti- 

 nuarea zoneî interne a gresuluî de Măgura din culmea Cernaho- 

 ret, se întinde după Uhlig şi în Nordul Moldoveî în valea Negri- 

 lesei, la Găineşti şi la Tabăra ^). 



La Est de Tabără, între gura pârîuluî Pojorîta şi a pârîuluî Ce- 

 laru, la Frasin, straturile de Şipote se razimă pe un alt complex de 

 straturT alcătuit din : gresurî cenuşii calcarose, micafere^ cu 

 hieroglife^ în bancurî grose sau în straturî maî subţirî, apoî din 

 marge cu fucoide şi printre ele bancurî de Conglomerate verzi 

 mărimte cu Lithothatnnium şi foraminifere printre carî Nomuliţi 

 micî şi Orbitoide. Aceste straturî represintă în nordul Moldoveî 

 membrul cel maî inferior al flişuluî paleogen, (Eocen superior) şi 

 sunt echivalente cu straturile de Tergu-Ocna, din Carparţiî Bacău- 

 luî. Urm^ză dar că atât raporturile stratigrafice cât şi constituţia 

 petrografică ne fac se considerăm straturile de Şipote ca aparţi- 

 nînd la Oligoccjnul inferior saQ pote ca representînd ■ un facies pe- 



') Bau ind Bild der Karpaten. pag. S72. 



