BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 355 



trogralic deosebit al divisiuneY şisturilor menilitice la marginea in- 

 ternă a flişuluî paleogen 



De asupra straturilor de Şipote urmeză pe înălţimile ce înveci- 

 neză la Est culmea StânişoreT, greşuri grosiare, feştelite, moi, care 

 se aseamănă mult cu cele cretacice superiore de pe Haleuca şi 

 Bivol. 



Aceste gresurî carî ating o mare desvoltare pe vîrful Măguri- 

 cea (1208 m), trebuesc considerate, până la alte dove^î paleonto- 

 logice sigure şi numai din causa posiţiunei lor stratigrafice, ca un 

 facies petrografic deosebit al gresuluî de Măgura din oligocenul 

 superior. 



Banda formată de straturile de Şipote se lărgeşte spre Nord 

 constituind culmea Ciumărna care desparte basenul Suhăi micî de 

 al Negrilesei, precum si înălţimele ce înconjură basenul superior al 

 Suhăi micî ca Arşiţa şi Cucuişul. 



Pe clina de Vest a Ciumărnet. în valea Negrileseî, şisturile negre 

 se ved pe pârîul Lung şi pe pârîul StrajeT, la graniţă. Pe partea 

 stângă a văeY însă, în margina Băişesculuî şi în fundul pârîuluî în 

 extremitatea PicioruluY MunceluluY (Piciorele îngemănate)^ se v6d 

 straturY de şisturi măr^rose cenuşii, greşuri sistase argilose şi 

 bancurT de gresurî micafere feştelite asemenea cu straturile cre- 

 tacice de la partea inferioră a StânişoreT. 



Aceste straturî ad direcţiunea Nord 1 5*^ Vest şi sunt aprâpe ver- 

 ticale orY înclinate tare spre Vest, cum se v6d pe graniţă, în faţa 

 gureY pârîuluT .StrajeY. Aşa că şi aicY trebue să admitem o falie- 

 cută, între flişul cretacic şi şisturile negre. Ar urma dar că valea 

 NegrileseY. care e pronunţat longitudinală, curge, cel puţin în par- 

 tea din apropierea graniţeY. de a lungul imeY faliY care desparte 

 flişul paleogen (straturile de şipote) din Ciumărna, de flişul creta- 

 cic din Băişescu. Este de observat însă că nu existenţa falieY însăşY 

 a fost caiisa stabilireY văeY în direcţiunea actuală, ci faptul că la 

 contactul a dou''- formaţiunY geologice alcătuite din roce de re- 

 sistentă deosebită, cum sunt în rasul nostru straturile dtire silici6se 

 paU-ogf:ne de o parte şi straturile moY argilo-marg6se cretacice de 

 altă parte, crosiiinea se ftxercît(';ză tot-d'a-una maY uşor. 



Spre .Sud de F.sle şi Poiana-D/jmneY, flişul cretacic din marginea 

 de est a munteluY Bivolu si I laleiica. arătată prin cursul snperior al 



