3ri6 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



pârîultiî Neamţu în sus de Dolia, (Fig. 2), este separat de flişul 

 paleogen de asemenea prin o falie care ar fi continuarea spre S S E 

 a celeî din marginea de Est a Stânişoreî şi din marginea de Vest 

 a Ciumărneî. 



Flişul paleogen, care se vede deschis pe partea stingă a pă- 

 rîuluî Neamţu între Dolia şi gura părîuluî Druganu, este consti- 

 tuit aicY din bancurî grose de gresurî cenuşi! calcarose străbătute 

 de vine dese de calcit şi cu hieroglife pe suprafaţă, şisturî mărgose 

 cu fucoide şi gresurî şistose cu particule căbunose. 



Aceste straturi au direcţiunea aprope nord-sud (N 5^ \V), şi 

 sunt înclinate forte repede (50*^ • — 60") spre Est şi câte o-dată a- 

 prope verticale. Fiind-că ceva mat spre sud, la Pipirig, în acest 

 complex de straturî cu fucoide şi hieroglife sunt intercalate bancuri 

 de conglomerate vercjl cu Lithothamnium şi cu numuliţî micY, de 

 aceia le consider ca representînd partea inferioră a paleogenuluY, 

 forte probabil eocenul superior, ca şi straturile pe care le am amin- 

 tit pe Suha mare, sub straturile de Şipote. 



Pe părîul Druganu apar şisturi margose roşii, verc^ul şi chiar 

 marge negre, aseminea cu cele de pe părîul roşu la Poiana-Dom- 

 nel şi de pe Hartonesa. De aseminea pe părîul Paltinu se vSd mici 

 apariţiunî de marge negre cu separaţiuni sih'ciose rotunzite, caii 

 trec cîte o-dată de mărimea capului. Direcţiunea acestor straturi 

 este pe păr. Druganu, N 10 — 15° Est, şi sunt înclinate forte repede 

 spre Vest şi deci trebue să admitem că ele represintă o cută strînsă 

 însoţită de o falie a unei bande înguste de straturi de Şipote, care 

 se par că dispar aici, lăsînd mal spre Sud flişul cretacic în contact 

 direct cu straturile eocene cu fucoide şi hieroglife. Este însă posi- 

 bil ca ele să represinte şisturile margose roşii şi ver4l de la basa pa- 

 leogenulul ca în Galiţia şi Bacătl. 



Aceleaşi raporturi le constatăm, şi mal spre Sud, între creta- 

 cicul superior şi straturile paleogene. Aşa pe pârîul Agapeni intilnim 

 aceleaşi straturi cu fucoide venind în contact cu greşurile creta- 

 cice din estremitatea sudică a Haleucăl. Pe părîul Plotun şi păr. 

 Muntelui ies la ivelă nimial straturile eocene cu fucoide de la Pi- 

 pirig, formînd cute strînse îndreptate aprope nord-sud. Aceste 

 straturi cu fucoide constituesc culmea Petru vodă preste care trece 

 şoseaua. Mal jos de Fundul Largului, apar în valea Largului 



