BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 357 



şisturile negre (straturile d: şipote) care vin în contact cu stratu- 

 rile cretacice de la Gura Larguluî. Este de observat că aprope de 

 limita stratig-rafică dintre straturile eocene cu fucoide şi dintre stra- 

 turile cretacice, se întîlnesc des isvore sărate. Aşa pe pariul Do- 

 lia, aprope de oŢiira pâr. de la Stîna monastireî, se afla o fântînă 

 cu apă sărată forte concentrată, iară nicî un miros de hidrogen 

 sulfurat saQ de petroleQ. Pe pariul Plotun, lîngă fabrică, la întîlni- 

 rea pâr. Slatiorn şi a pâr. Negru, se află de aseminea o fîntînă 

 cu apă sărată şi mat multe mlaştinî sărate. De alt-fel ivirile, de ape 

 sărate şi chiar de petrol sunt caracteristice straturilor eocene cu fu- 

 coide şi hieroglife din nordul Moldoveî. Ivirile de petrol de la Stul- 

 picant, la gura Negrileseî în Bucovina, sunt în zona în straturilor 

 de Şipote şi aprope de linia de dislocaţie dintre flişul paleogen şi 

 cretacic. In direcţiunea aceste! liniî în Moldova nu avem alte semne 

 de cât şisturile forte bituminose de pe par. Hartonesa, aşa că 

 date maî sigure s'ar putea căpăta numaî prin sondaje de în- 

 cercare. 



Dacă acum, în legătură cu aceste observaţiunt asupra geologieî 

 culmeî Stînişoreî, am căuta să aruncăm o privire generală asupra 

 tectonicei întregeî zone a flişuluî carpatic din acesta parte a nor- 

 duluT Moldoveî, am găsi că acesta zonă presintă treî marT liniT 

 longitudinale de dislocaţie ; 



a) O mare falie longitudinală la marginea internă, care o dis- 

 parte de masa cristalină. 



.Acf^stă ruptură a fost însoţită de o scufundare a aripeî interne 

 a geosinclinahiluT marginal şi a avut loc, după profesorul Uhlig, 

 înainte de depunerea Neocomianuluî. 



h) O dislocaţie la marginea csternă a flişuluî cretacic din culmea 

 Stâniş6fet, care îl desparte de flişul paleogen (straturile de .Şipote 

 şi straturile eocene cu fucoide). 



c) O mare falie la marginea esternă a flişuloT, care îl disparte de 

 formaţiunea .salîferă subcarpatică. Acf*stă ruptură, forte bine re- 

 data şi în relief, am constatat'o la marginea esternă a Carpajilor 

 în t6tă Moldova nordică, de la graniţa Hucovineî şi până maî în 

 jos de Piatra. Nicăirî în adstă parte nu observăm straturile salifere 

 deasupra flişuluî. ci tot-dca-tma alăturate, de wnAc nrmeză că 



