BULETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 387 



STUDII PETROGRAFIC A DOUl EŞANTIOl DE PRAF ATMOSFERIC 



DE 

 M. REINHARD 



1. Praf atmosferic de 1? Sulina (eşantion transmis de d. Dr. Hepites) 



Praful se presintă colorat în cenuşiti-brnn, forte fm şi făinos la 

 pipăit. Grăunţele, ce-'l compun, de abia se pot distinge cu o lupă 

 puternică. In acest praf s'a observat forte puţine fibrile. 



Studiul microscopic a arătat ca mărimea mijlocie a particulelor 

 de praf este 0,02 "■™-, grăunţele cele maî marî ajungend până 

 la o.o6'"'°- 



O parte din următorele minerale a putut fi determinată cu exac- 

 titate prin proprietăţile lor optice, altă parte identificată cu multă 

 probabilitate. Cuarful e mineralul cel mat frecuent. El întrece în 

 mărime tote cele-alte părţt constitutive ale prafuluî, grăunţele sale 

 ajungând până la 0.06 ™ "•. Aceste grăunţe afl un contur rotund 

 saQ lungueţ, nicT o-dată colţuros şi sunt turbure, de 6re-ce au nu- 

 mer6se inclusiunT solide şi lichide. 



După cuarţ mineralul cel maY des observat este mica alba. Ade- 

 sea se observă lamele de hematii roşu, brun-roşu. 



MaY rare sunt mineralele următore : 



Lamele micT de mică brună. 



Ortoză. singurul feldspath, ce s'a putut distinge. 



Grăunţe isolate, gălbut de epidot ce se deosibesc deja prin re- 

 lieful lor mare. 



Rittil, grăunţe brun-gălbuî şi cu relief forte mare. 



Granai, presentându-se câte o-dată cu forma sa geometrică 

 (dodecaedrYj. 



Carbonata sunt rarY. 



Se maY observă nisce cristale f6rte micY, carY presintă secţiunY 

 prismatice, dreptunghiulare safl pătrate şi carY aparţin f/)rte pro- 

 babil unuf compus organic. Relieful e cam acelaşY ca al calcitcY. 



Aceste minerale sunt rfispândite într'o substanţă amorfă, argi- 

 losă, ce conţine şi părticele micY de o substanţă cărbun6să n6gră. 



In acidul clorhidric, cu care s'a tratat praful, se disolvă ; I'^;, Al 

 ^i puţin Ca. 



