3R8 BULl'TINUL SOCIETĂŢII' DE SGIINŢE 



2. Praf din atmosferă căijnt cu pl6ia de la 8 Maifl 1893, la Rădenî, 



judeţul Botoşani (Or. Murgoci). 



Şi acesta pulbere este cenuşiQ-brună şi fmă la pipăit. Cu o lupa 

 puternică de abia se disting grăunţele. Fibrilele sunt aci în mare 

 numgr. In acest praf atmosferic se găsesc multe grăunţe albe de 

 un diametru până la 2 '"■™' şi în formă maî mult sati maî puţin glo- 

 bulară. In mijlocul fie-căreî globule, ce constă din carbonat de cal- 

 ciu, se găsesce un grăunte de cuarţ. Globulele provin din tencuiala 

 ziduluî, de pe care pulberea atmosferică a fost culesă. 



Cu ajutorul microscopuluî s'a determinat mărimea grăunţelor de 

 praf. Ea este în media 0,03 ™°'- 



A cest praf atmosferic este aprope exclusiv format din grăunţe 

 rotunjite de cuarţ, bogate în inclusiunf. 



Afară de cuarţ s'aO maf întâlnit grăunţe de hematit brun, brun- 

 roşiti. 



Câte-va grăunţe forte rarî de hirmalină brună. 



Cristale forte micî, de abia visibile cu imersiune, de formă drept- 

 unghiulară, maî cu semă alungite şi de o forte slabă birefringenţă. 

 Ele sunt rare, nu aQ putut fi identificate cu nicî un mineral cunos- 

 cut şi aparţin forte probabil unuî compus organic. 



Maî tot praful este răspândit într'o argilă fină, bogată în resturî 

 de plante. 



Conclusiunî : Cele dou6 eşantione represintă praful tipic de stepă 

 şi maî ales de regiunî cu cernoziem. Fără îndoială vânturile de 

 Nord-Est saQ Est afl adus praful din sudul Rusieî, representân- 

 du-ne în mic fenomenul, care a fost causa depunereî loessuluî în 

 România, când vântul de Nord-Est a adus în ţ^ră materialul cel 

 fm (nomolul) rSmas dupe retragerea din centrul Rusieî a gheţari- 

 lor din timpul epoceî gheţarilor *). 



i) Veţlî Prof. L. MhazeC. Comunicare asupra origineî loessuluî în România. 1899. ^"1- SoC- 

 de sciinţe, şed. 17. V, 



I 



