BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 475 



care şi şişturî calcaro-argilose etc.) se presintă ca mase intrusive gra- 

 niţe diferite, microgranite, cuarţ-porfire şi ortoclas-porfire, diorite 

 şi gabrourî etc, carî ocupă în genere anticlinalele formaţiunilor se- 

 dimentare. Aceste rocî precum şi rocele triasice sunt străbătute de 

 dicurY şi filone de microgranite şi porfire, diabase şi diorite, diabase 

 porfiritice şi variolitice ') etc. Forte probabil, că în Dobrogea aQ 

 avut loc douS epocî de activitate vulcanică: una paleozoică pre- 

 permică şi alta triasică. Adesea faciesurile mezocratice a celor dou6 

 seriY de rocî sunt forte asemenea şi ar putea fi lesne confundate 

 dacă nu s'ar cunoşte relaţiunile lor geologice în situ. 



Rocele primeî epoce vulcanice sunt în genere roce alcaline 

 (Mrazec) şi arată o consângenie ") evidentă pe teren şi confirmată 

 de cercetările din laborator ; Dobrogea pare a fi în acostă privinţă 

 o provincie petrografică forte interesantă. 



Rocele cu riebeckită sunt mărginite de alt-fel numat în regiunea 

 cea mat de Vest, în doug anticlinale ale rocelor argilose puţin me- 

 tamorfosate ; ele se întâlnesc în : dealurile lacovdeal, Igliciora, 

 Piatra Roşie şi continuarea lor spre S.E., probabil şi în masivul 

 Cârjelari-Sakarbair. In regiunea acesta' din urmă se pare că ?ele 

 doug anticlinale de la Turcoia se unesc cu continuarea celuî de la 

 Akpunar, pentru a constitui un singur masiv eruptiv''). E de re- 

 marcat că atât în regiunea Turcdel cât şi în a Cârjelarilor, supra- 

 faţa ocupată de rocele microgranitice este cu mult mat mare ca cea 

 ocupată de rocele granitice (în proporţie de 3 : i) ; apariţiunile por- 

 firice de la Camena sunt continuarea diculuî colosal (lentila) de la 

 CârjelarY şi Turc6ia. E de necontestat că microgra niţele şi porfi- 

 rele acestea provin dintr'una şi aceeaşt magmă, consolidate în ace- 

 laşi timp ; dar microgranitele şi porfirile nu trebuesc considerate 

 aci numaT ca faci';surT de margine a granituluY, ci în cea mat mare 

 part'; ca faciesui'T născute prin circumstanţe fisice deosebite, cum 

 se va arăta maî la vale. De alt-fel, în zona acesta, Turcoia şi Câr- 



>) DUbaiele ad (ost studiate de T. Nicolai; ; l^iahas|ior|.liyrit ii, Variulit von Ortakioi. 

 TuchennaU'» Miner, u Petr. Mitthcilungcn 1899. 



*) Conslngenic mi »c pare tra<luctla ti:a mai potrivita |i«iUrii cCoiisaiiguiiiity», propuşii de 

 IDr>I^«l8, pentru a caracteriza rudenia rocelor |)rovenite din aceeaşî mayinîl. 



*) Intr'o onterinţil la Societatea (jcfigraficil RomAnil (1904), am dcBvoltat mai pe lar^ 

 aceste coiuideratiunl tectonice, ce le V'iiK da publicaţiuneî tn curSnd. Ve^T Harta geologicii 

 de K P*<ict;. 



