476 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



jelarY, întâlnim deavalma graniţe diferite (graniţe alcaline şi sodice, 

 nordmarkite, sienite şi diorite cuarţose), microgranite şi granitpor- 

 fire (granofire, paisanite, etc), şi porfire cuarţitice saQ ortosice, în 

 acelaşî masif chiar sau în masive diferite vecine. 



Aceste roce variate formeză marî schlierurî sati zone ondulate 

 amestecate cu roce asemenea, cu sad fără riebeckită, dar forte acide 

 şi adesea sărace în elemente negre. Unele din aceste rocî, cele re- 

 lativ mal basice, se presintă ca inclusiunî homoeogene saQ poli- 

 gene ; de şi masivul lacovdeal ca şi Piatra Roşie e găurit pe tote 

 părţile de numerose cariere, totuşî ele nu arată roce în dicurî saQ 

 filone, (iQ pegmatitice saQ aplitice, fie lamprofirice. Numaî într'un 

 loc saQ doue, în Valea Oi (lacovdeal S), o rocă granitoporfirică de 

 tipul nordmarkiteî saO groruditeî pare a se presenta ca un filon 

 terminat abrupt în partea superioră ; adaog însă că aceleaşî facie- 

 suri de roce le-am găsit ca inclusiunî saQ schlierurî în masa gra- 

 nitului cu riebeckită. Prin absenţa filonelor evidente e imposibil aci 

 de a determina ordinea de venire şi consolidare a acestor variate 

 roce : structura şi presentarea lor, cercetările mineralogice şi chi- 

 mice, relaţiunile dintre unele şi altele ne arată numaî fenomene 

 sincrone în timpul consolidaţiuneî magmeî din care tote au pro- 

 venit prin variaţiunî locale de circumstanţe fisice şi chimice. 



E bine cunoscută capabilitatea ce arată magmele alcaline pentru 

 diferenţiare şi în special în proporţie mare se constată la rocele so- 

 dice. Acest fenomen descris de nenumărate orî la roce alcaline din 

 seria trahito-sienitelor (în special a sienitelor nefelinice, etc), a 

 fost adesea menţionat şi în rocele cu riebeckită din seria granito- 

 riolitelor, când aQ fost cercetate pe o suprafaţă maî mare. 



Ore-carî observărî relative la acest punct găsim în «Massige 

 Gesteine» şi «Elemente der Gesteinslehre» ale luî Rosenbusch, 

 când vorbeşte despre graniţe şi microgranite, etc, cu piroxen 

 şi amfibol din Gronlanda, regiunea Cristiania, Ragunda, Colorado, 

 etc. In regiunea clasică a Cristianieî Brogger ') descrie variaţiunî 

 de structură şi composiţie minerală nu numaî în masele de nord- 



^) W. C. Brogger : a/ Eruptivgesteine der Kristianiagebietes 1894 — 1897. In special 

 discuţia de la voi. II ; 



b] Die mineralien der Norvegischen Syenit. Pegmatitgănge. Zeitschrift der Kryst. 2 Miner. 

 16. 1890 Partea întâiti se ocupS de rocele regiuneî şi geologia lor. 



