482 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



BrOgger ') descrie la barkevikitele din filonele pegmatitice o 

 transformare periferică în egirină şi lepidomelan cu acompaniare 

 avută de fluorină, explicând acostă presentare ca resultatul uneî 

 acţiunt pneumatolitice chiar pe timpul saQ imediat după consoli- 

 darea roceî. Faptul e forte probabil aşa în filonele Cristian ieî, unde 

 s'a constatat 4 fase de acţiunt pneumatolitice cu formărf de nume- 

 rose minerale, egirina formându-se şi în a treia faşă. In masa ro- 

 celor, în consolidarea unei magne, lucrurile pot fi şi alt-fel.' 



Sunt ştiute raporturile încurcate sub care se presintă piroxeniî 

 şi amfibolit în genere, când sunt în aceeaşî rocă ; în special la ro- 

 cele cu egirină şi riebeckită concreşterile sunt ast-fel că une-orf s'a 

 explicat egirina ca fiind un produs de transformare al riebeckiteî, 

 alte ort că riebeckită ar fi un produs de transpunere al egirinet. 

 Amintesc între altele exemplul dat de Cross cu amfibolit de la Sil- 

 ver Cliff ; Boggild (1. c.) întâlneşte în pegmatitele sale de la Nar- 

 sarsuk, arfvedsonită cu egirină secundară, şi pe de altă parte riebe- 

 ckită cu un sâmbure de egirină. Brogger de o-parte, Boggild de 

 alta ad arătat însă că crocidolitul e un produs de alterare (asbest) 

 al egirinet şi al arfvedsonit-riebeckitet. Fără de a nega transforma- 

 rea riebeckitet în egirină fapt adesea evident chiar în rocele ce am 

 studiat eQ, cred totuşî împreună cu majoritatea petrografilor că 

 ambele aceste minerale pot fi primare, formate de o-dată în magma 

 în curs de consolidare^), (sad mat precis vorbind egirina a precedat 

 une-ort formarea riebeckitet, alte ort riebeckită care a avut de alt-fel 

 un timp forte lung de formare, a precedat egirina), şi dacă ad avut 

 loc transformări, acestea ad fost înaintea consolidare! rocet. Se 

 ştie facilitatea cu care s'a obţinut piroxeniî chiar în condiţiunt ordi- 

 nare ; încă Steenstrup ^) topind arfvedsonită din Gronlanda a 

 obţinut prin răcire egirină, diopsid şi magnetită; Doelter topind 

 gastaldită (glaucofan) cu florură de sodid, de magnesiu, etc, obţinu 

 iarăşt egirină ort acmită, pe când fără fluorină nu a obţinut de cât 

 o masă amorfa. Pe de altă parte se scie că amfibolit n'ad putut fi 



') Idem. Die Mineralien etc. Zeitsch. tur Kryst. und Min. i6 p. 166. 



^) Argumentul cel maî convingător e cS în aceste roce avem ace şi prisme microscopice de 

 riebeckită ce sunt ca atare încă în rocă ; Ia o transformare cât de înceată şi slabă, ele n'ar fi 

 putut resista. 



•') Citat de BRoiiOER, ibidem p. 409. 



