BULETINUL SOClETÂŢiI DE SCIINŢE 483 



obţinuţi prin metodele sintetice ordinare. Lucrările recente ale lut 

 I. H. Vogt') a confirmat încă o-dată aceste fapte: din soluţiunî 

 de silicaţî topiţî el a putut obţine, prin răcire, diopsid-augită, dar 

 nici un amfibol, accentuând încă o-dată că pentru formarea amfi- 

 bolilor e nevoe de o presiune mare. 



Considerând maî de aprope faptele dintr'un mediQ proprio pentru 

 nascerea egirineî saQ riebeckitei (maî propria vorbind a moleculei 

 Sis Oi5 Fco Fe Naa) ") suntem conduşi să admitem doul factori prin- 

 cipali şi împreună cari aii putut determina formarea acestor mi- 

 nerale : presiunea şi minerali zaloriî. 



Faptul că aceste minerale pot lua nascere în acelaşi timp în 

 magmă arata că formarea lor nu stă într'o diferenţă a coeficientului 

 lor de solubilitate la o anumită temperatură ; de alt-fel temperatura 

 de solidihcare a acestor doug minerale e puţin deosibită sub con- 

 diţiunile ordinare şi de sigur că nu variază mult cu schimbarea 

 circumstanţelor. 



Structura rocelor cu riebeckită şi egirină, presenţa lor în aceeaşi 

 rocă, adesea concrescute împreună, etc, întăresce proposiţiunea 

 stabilită de HOpfner şi verificată de Vogt că presiunea nu are de cât 

 o influenţă neînsemnată în ordinea de cristalisai-ea elementelor unei 

 roca şi a amestecurilor eutectice. Cred că pot adăoga relativ la ideea 

 lui Luewlnson-Lessing ■^), că presiunea singură nu e suficientă pen- 

 tru a sili acostă substanţă dimorfă de a cristalisa sub o formă saQ 

 alta, fie că una ar avea adevăratul volum molecular mal mic ca 

 cea-1'altă : egirina care are volumul mal mic pote naşte sub pre- 

 siunea ordinară, dar ea se găsesce ce e drept şi în roce care denotă 

 şi presupun o presiune 6re-care; riebeckită (are volumul mal mare) 

 n'a putut fi obţinută la presiunea ordinară, dar ea se găsesce şi în 



*) I. H. VoOT. Die SilikatschmetzlBsungen II, ]), 147 — 9, 207, etc. 1904, Mcm. Akad. Se. 

 Cristiani*. 



*) Formula ac6>ta daţi de KuKNio >i îm|iuteriiicitil «le Bi ţi hnasi;, nu satislace t6tc aiiali- 

 lele de riebeckiU (»i egirinS) fapt asupra cilruia voiQ reveni tn o altă lucrare. 



') I>^iEwiswjn-I,k.S8I.N0 In interesanta sa discu^iune (Studiî asupra rocelor cruptii'c. \<. 325, 

 359, etc.) admite de a\emcnea necesitatea prcsiunef, comliinatil cu presenţa uiuiT ^ai activ (el 

 |iresu|<une a|>a) pentru formarea amfiliolilor. Experienţele ce ci a încercat topind piroxenî ţ.i 

 amfilnili într'o atmo%feri( fie apit n'afi avut succes pentru formarea homblendcT. Sunt curios sil 

 aad rettultatul uneî experienţe tntr'o atmo»ferit de Iluor suli presiune mare. K de notat cK 

 lingura hornbleniU «inteticft (cu 2"'^ Na,0) a fost oliţinulS de ChrustHclioff (1801) In tuli în- 

 chis, tn presenţa ajieî la temperaturii marc. 



