484 BUÎ.ETINUL SOCIETĂŢII DE SGIINŢE 



trahite (cu fluorină), riolite, etc, care forte probabil sunt roce efu- 

 sive. Suntem forţaţî dar că pe lângă composiţiunea magrneY şi pre- 

 siune să invocăm şi acel agent ce 'şî-a lăsat de alt-fel urmele sale 

 în recele cu riebeckită şi egirină, mineralisatoriî. Şi acum să presu- 

 punem p şi m condiţiunile de presiune (ce pote fi chiar egală cu i) 

 şi mineralisatorî, adică influenţa lor pentru nascerea mineralelor, 

 ce în acest cas pot fi forte reduşt, pentru ca totă substanţa 

 Sig0^5Fe2FNa2 sase consolideze ca egirină ; fie Pşi J/condiţiunea 

 de presiunea minimă şi mineralisatorî (greti de precisat) ca subs- 

 tanţa aceeaşt să se consolideze ca riebeckită. Se înţelege că între 

 punctul {p,tn) şi {P,M) putem să ne închipuim o mulţime de stadii 

 intermediare {Px, My) (înşirate pe o curbă y^ (/« p)^ relativ simplă) : 

 la fie-care stadia va putea lua nascere un procent E de egirin faţă 

 de un procent R riebeckită mal mare, respectiv maî mic, dupe cum 

 suntem mal aprope de [pm) sati {P,M). Se înţelege că cu variaţiu- 

 nea mediului, composiţia magmeî şi mineralisatori, curba f{mp) 

 suferă deplasări în plan, şi pentru o valore anumită a luT [/. dăm 

 peste un punct critic al riebeckiteî; într'o magmă de composiţie 

 inferioră lui ijl (c^ic inferioră în capabilitate de a produce riebeckită) 

 sub orî-ce presiune P şi mineralisatori M, nu va fi posibil să mal 

 ia nascere riebeckită. In aceste diferite circumstanţe pot lua nas- 

 cere dar roce numai cu riebeckită, roce cu riebeckită şi egirină în 

 diferite proporţii, şi în fine roce numai cu egirină '). 



Rolul mineralisatorilor nu 'mî-1 închipui numai redus la o acţiune 

 catalitică, ci în acord cu părerile celor mal mulţi petrograft, cred că 

 gazele şi vaporii ce se găsesc în momentul consolidăreY uneî roce, 

 intră în composiţiunea unor minerale ce sunt caracteristice atunct 

 pentru anumite roce şi mineralisatort. Aşa şi în caşul de faţă, rie- 

 beckită născută la o anumită presiune sub influenţa mineralisato- 

 rilor, va trebui să conţină urme de aceştia. 



') In trăsături generale acest fenomen ce încerc să schiţes aci e o aplicare a legeî faselorşi 

 are 6re-care asemănare cu starea unui fluid în funcţie de presiune, volum şi temperatură. In 

 cazul nostru chestiunea e forte complicată, căci nu putem precisa câte faze şi câte substanţe 

 avem ; ara putea cjice totuşi « substanţe (magma, silicatul ferosodic, mineralizator de fi) şi 

 «-|-I faze (soluţie magmatică, riebeckită, egirină şi gaz). Cel mai potrivit exemplu găsim 

 maî ales în cristalisarea arogoniteî sau calciteî dintr'o soluţie de CO^Ca. prin variaţiunea de 

 temperatură, etc. Vecjî: Beitrăge zur mineralog Kentnisse der Kalkausscheidung in Tierreiche 

 de Agnes Kelly yenaische zeitsch. 1900. 



