BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCUNŢE 485 



Şi acum ne putem explica raporturile ce am arătat maî sus între 

 riebeckită, egirină şi fluorină. Sub o anumită circumstanţă de 

 presiune şi mineralisatorî într'o magmă de o composiţie dată. a 

 putut să ia naştere o anumită cantitate de riebeckită ; fluorul (Ti, 

 Zr, Na) mineralizatorilor a avut un rol activ în acest timp, intrând 

 parţial şi el în combinaţie '). Unde o presiune saQ alte circumstanţe 

 favorisaQ însă cristalisarea egirineî, mineralisatoriî aQ acţionat 

 asupra magmei saQ rocelor inconjurătore, egirina neavend nevoe 

 de concursul lor pentru a lua naştere. Cum fluorină, zirconul, sfe- 

 nul, etc, luaQ naştere în acelaşî timp cu cristalisarea egirineî, aO 

 putut să fie incluşî de acesta, saQ să se presinte ca elemente con- 

 tituitive în masa roceî, cu caracterele şi parageneza ce le-am arătat 

 maî sus. 



8. Că magma rocelor cu riebeckită se găsea sub presiune în mo- 

 mentul consolidare!, e de necontestat; iar presenţa mineralisatori- 

 lor e pusă clar în lumină în masivele ce aQ fost studiate cu amă- 

 nuntul. Brogger, dar maî explicit Lacroix, conchide, dupe pre- 

 senţa fluorineî, galeneî, zirconuluî, etc, dupe pseudomorfosele şi 

 alteraţiunile ca a suferit riebeckită, egirina, etc, că au fost vapori 

 şi emanaţiunî caracterisate prin flor şi zirconiu în momentul con- 

 solidare! magmei. Lacroix exprimă precis că zirconiul în magmele 

 sodice jocă rolul staniulul în magmele alcaline, iar în altă parte 

 explică că formarea filonelor de criolită şi produsele eî de altera- 

 ţiune (San Pedro's Dom, Gronlanda), sunt datorite acţiunilor pneu- 

 matolitice pustvulcanice. 



In Dobrogea, şi în multe alte localităţi cu graniţe cu riebeckită, 

 nu se semnaMză însă o activitate pneumatolitică postvulcanică ; 



1) AcHtî. onclusiune pu:ea să găs^scS o verificare neîndoiobd în coininisiţia ricliecUiteî ; 

 din neleritirc. analizele cxis'.ente sunt 16rtc nesatislSIci;t6re. Cu t6te acebtca eram a>a cnnvins 

 •Ic pr'iljabili'.atea acestui proces, tît, tn convorhirilc melc cu dileriţî petmjjralî la congres sau 

 'lupe aceea, am exprimat mereO părerea câ rieheckita treime sîl cuitiiiil llunr In composiţie, ce 

 »'a neglijat itaO na i'a cjtucat la anali»!. 



HI p'^te Închipui cine-va uţor ce satisfaclie am iivul cAml jiiai in urmii, intr'o conversaţie 

 (la viti.area muiteului naţional Washington) Dl. TassIN îmî spune cit la analisa uneî rielieckite, 

 ce anaWsiii acum, a onx'.atat Iluor, a cliruî prescnţil nu 'ţi-o putea explica. Mi! gândesc acum 

 •Iaci nu cum-va 'liiercnţa de la analisa rielteckitei Iu7 Kd.siu (a dlrui analisit IKcutil cu tâ'.it 

 atenţiunea potiliili ite închide cu 97,H7), nu represintii Ihior ce a font necercctat Ilornblende 

 cu FI «unt dentule cuoincute ; ainintenc In iipccial cea analisatit de lUni.NdîiiN (AnnT. Journ 

 oj. K. 1903) de la fJrenvillc (Qnebec), ce conţine 2.8% "• 



