488 BULETINUL SOCIETĂŢII DE SCIINŢE 



Adesea se presintă riebeckita sub ac6stă formă şi în rocele por- 

 firice, în masa fundamentală, precum şi în rocele holocristaline, 

 acompaniind egirina şi cristalele marî de riebeckita saQ fiind inclusă 

 în alte minerale, identic cum a fost menţionată de Chestner, Cross, 

 Washington, etc. Dupe presenţa, forma şi relaţiunea eî cu egirina 

 şi riebeckita propriu qlisă, cred că în unele casurî în rocele erup- 

 tive, precum şi în şisturile maî sus menţionate, am putea raporta 

 aceste micî prisme, ace şi sferolite la crocidolită '), a căruî presen- 

 tare, genesă şi chiar composiţie pare a fi deosebită de riebeckita. In 

 orî-ce cas, pe cât ştiQ eu, riebeckita propriu c^isă pare a fi absolut 

 străină şisturilor cristaline metamorfice regionale, ea fiind un mi- 

 neral restrâns la roce eruptive, inclusiunile lor şi contactul lor cel 

 maî imediat ; crocidolită dacă e primară în aceste rocî indică feno- 

 mene ăe piezocristalizare în de acord cu procesul general expus aci. 



Dupe caracterele şi fenomenele expuse maî sus, relativ la rie- 

 beckita şi rocele în care se presintă, am putea întru cât-va schiţa 

 circumstanţele sub cari aceste roce (în special cele din Dobrogea) 

 s'au consolidat. 



Magma care a dat naştere între altele şi rocelor cu riebeckita a 

 provenit dintr'un reservor magmatic primitiv, separată printr'un 

 proces de diferenţiare ore-care. Masa topită, isolată în inima unuî 

 anticlinal sad lacolit ") s'a menţinut mult timp ca un nomol hidato- 

 pirogen în care înotaţi cristale deja formate saQ în curs de formare. 

 Din causa impermeabilitatea stratelor între care s'a intrus (şişturî 

 argilocalcarose, cuarţite dense etc.) mineralisatoriî ce acompaniat! 

 magma nu s'ati degajat, ci aQ continuat de a acţiona asupra mag- 

 mei şi a se asimila încetul cu încetul eî. Presenţa fluorineî, zirco- 

 nuluî, sfenuluî şi sulfurelor ca elemente ale roceî, existenţa inclu- 

 siunilor pneumatogene şi poligene şi anumite schlierurî confirmă 

 acostă ipoteză. Factoriî importanţi pentru naşterea riebeckitel şi a 

 rocelor cu riebeckita aQ fost presiunea şi mineralisatoriî; cu varia- 

 ţiunea unuia sati altuia din aceşti doi factori şi cristalizaţiunea în 

 magmă a fost schimbată. Numai sub o presiune mare (datorită 



') Prok. Louderbach (Nevada) a gîsit în regiunea de şişturî cu glaucofan din Coast 

 Range, cuarţite şi şişturî cu crocidolitâ în sferolite. 



*) La lacobdeal dupS tâte aparenţele avem un lacolit căci unde găsim şişturî în jurul gra- 

 nituluî peste tot ele cad 60 — 70" sub granit. 



