BULETLXUL SOCIETĂTU DE SCUNŢE 



mişcărilor tectonica şi închid ereî mineralisatorilor) şi presenţeî mi- 

 neralizatorilor a putut lua naştere riebeckita ; a fost destul ca unul 

 din aceştia să scadă (maî ales presiunea) ca pe lângă riebeckita să 

 ia naştete şi egirină saQ numaî egirină. Se înţelege că starea de 

 (presiune), mineralisatorî şi composiţia magmeî era maî mult saQ 

 maî puţin diferită da la un punct la altul al magmeî, ceea ce se 

 traduce acum prin variaţiunea cea mare cantitativă şi calitativă a 

 elementelor constituitive. In special asimilarea inclusiunilor de roce 

 vecine provoca o schimbare a circumstanţelor fisice şi chimice în 

 magmă ^), adesea aşa de mare că riebeckita nu se maT putea forma. 

 Alăturea de acţiunea chimică avea loc şi o mişcare mecanică în no- 

 molul plin de cristale : venirî noî de mase fluide, magmă şi mine- 

 ralisatorî, producea curenţî şi vîrtejurî în magmă ; unele părţî maî 

 liniştite puteaQ să ia structure pegmatitice, altele ce eraQ în mişcare 

 aii păstrat semnele acesteî stărî. Aşa s'aQ format diferitele schlie- 

 rurî cu structurî şi composiţiunî diferite, după starea şi composiţia 

 magmeî în diferite părţî ; structura protoclastică a unor schlierurî 

 şi găseşte de asemenea explicarea eî. 



Fie printr'o răcire repede în anumite părţî, sati o perdere de 

 mineralisatorî şi o scădere de presiune în unele curente ale nomo- 

 luluî hidatopirogen, roca s'a consolidat prin acele părţî cu o struc- 

 tură porfirică cu cele 2 timpurî de cristalisare maî mult saQ maî 

 puţin bine pronunţate ^). 



Riebeckita a luat naştere numaî în porţiunî de magmă relativ 

 forte acidă : de sigur Al, Na şi K eraQ primordial în magmă, dar 

 prubabil că o bună cantitate de Na şi Fe a fost adusă de minera- 

 lisatorî în cari predomina FI, CI, Na etc. Presenţa ClNa în cuarţ, 

 continua formaţiune a riebeckiteî, minerale feruginose etc, confirmă 

 acostă suposiţie. Riebeckita in particular s'a format sub influ- 



') Io granitul de la lacobdeal »e vede clar iiilluenţa Inclusiunilor strîliiic ;.i acţiunea l.ir 

 endomorfici aiupra granituluî. 



') In ce i)rlve>te concepţiunea mineralisatorilor şi considernţiunca inclusiunilor, injluenţn 

 lor pe timpul convili lirei magmei formarea <le sclilierurî şi structurî etc, se vede <le aci cA 

 mi a*ocie< 1> ideile petrografilor francezi. Nu miî puţin InsK In ideile l'rol. E. Wkinsciiknk 

 am gitil puncte de legituri pentru aceite conjecturî şi nu (;il»e»c cuvinte destule de admirare 

 pentru vederea clari >i expunerea «curţii dar prccisi a ace»tor fenomene în (Iruml/Unc iler 

 (yetteintkunde I, 190. 



:i 



